View
19
Download
0
Category
Preview:
Citation preview
Elektronikus tananyag
MATEMATIKA
10. osztály II. félév
A hasonlósági transzformáció és alkalmazásai
1. Párhuzamos szelők és szelőszakaszok
A párhuzamos szelők tétele
TÉTEL: Ha egy szög szárait párhuzamos egyenesekkel metsszük, akkor az egyik száron
keletkező szakaszok hosszának aránya egyenlő a másik száron keletkező megfelelő
szakaszok hosszának arányával.
AB : CD = A'B' : C'D'
1. ábra
Megjegyzés: A tétel érvényes akkor is, ha nem egy szög szárait, hanem a sík két tetszőleges
egyenesét metsszük párhuzamosokkal (1. ábra).
A párhuzamos szelők tételének megfordítása
TÉTEL: Ha két egyenes egy szög száraiból olyan szakaszokat vág le, amelyek hosszának
aránya mind a két száron ugyanaz, akkor a két egyenes párhuzamos.
2. ábra
A tétel a 2. ábra jelöléseivel:
Ha '
'
OB
OA
OB
OA, akkor az a és b egyenesek párhuzamosak.
Hasonló eredményre vezet az ''
'
BA
OA
AB
OA feltétel is.
Párhuzamos szelőszakaszok tétele
TÉTEL: Ha egy szög szárait párhuzamos egyenesekkel metsszük, akkor az egyenesekből
a szárak által kimetszett szakaszok hosszának aránya megegyezik az egyenesek által a
szögszárakból kimetszett szakaszok hosszának arányával.
3. ábra
A tétel a 3. ábra jelöléseivel:
OB
OA
OB
OA
BB
AA
'
'
'
'
2. A szögfelezőtétel
TÉTEL: A háromszög belső szögfelezője a szemközti oldalt a szomszédos oldalak
hosszának arányában osztja két részre.
4.ábra
A tétel a 4. ábra jelöléseivel:
CD:DB=AC:AB
3. A középpontos hasonlósági transzformáció
Az előző tanévben részletesen foglalkoztunk a síkbeli egybevágósági transzformációkkal
(tengelyes tükrözés, középpontos tükrözés, pont körüli elforgatás, eltolás). Megadtuk a
transzformációk hozzárendelési utasítását, megvizsgáltuk tulajdonságaikat, és példákat
mutattunk arra, hogy hogyan alkalmazhatók számítási és szerkesztési feladatok, problémák
megoldása során. A most tárgyalandó középpontos hasonlósági transzformációval (
rövidebben középpontos hasonlósággal) is foglalkoztunk már korábbi tanulmányaink során,
és találkoztunk vele a mindennapi életben is, gondoljunk csak a térképek készítésére, a
fényképek kicsinyítésére-nagyítására,egy épület, egy lakás tervrajzának elkészítésére.
A tér pontjainak halmazán értelmezett középpontos hasonlósági transzformáció definíciója:
DEFINÍCIÓ: Adott egy O pont és egy λ (≠0) valós szám. A tér minden egyes P pontjához
rendeljünk hozzá egy P’ pontot a következőképpen:
ha P = O, akkor P = P’,
ha P ≠ O, akkor P’ az OP egyenes azon pontja, amelyre az OP’ = OP , és ha λ
> 0, akkor P’ az OP félegyenes pontja, ha λ < 0, akkor P-t és P’-t O elválasztja
egymástól (5. ábra).
5. ábra
Az O pont a transzformáció középpontja vagy centruma, λ a középpontos hasonlóság aránya.
Ha |λ| < 1, akkor középpontos kicsinyítésről, ha |λ| > 1, akkor középpontos nagyításról
beszélünk.
A középpontos hasonlósági transzformáció tulajdonságai
1) Ha λ ≠ 1, akkor a transzformáció egyetlen fixpontja az O ,középpont. Ha λ = 1, akkor a tér minden pontja fixpont, azaz a transzformáció az identikus
transzformáció.
2) Az O középpontra illeszkedő egyenesek a transzformáció invariáns egyenesei. Ha λ ≠ 1, akkor más invariáns egyenes nincs.
3) Bármely, az O középpontra nem illeszkedő egyenes képe az eredetivel párhuzamos, O-ra nem illeszkedő egyenes.
4) A fenti tulajdonságok alapján a középpontos hasonlóság szögtartó transzformáció, azaz bármely szög és a képe egyenlő nagyságúak.
5) A λ arányú középpontos hasonlóságnál bármely szakasz képének hossza az eredeti
szakasz hosszának |λ|-szerese, azaz bármely A és B pontok esetén ABBA '' .
6) A középpontos hasonlóság akkor és csak akkor egybevágóság, ha |λ| = 1. Ha λ = 1, akkor identitás, ha λ = -1, akkor középpontos tükrözés.
7) A síkbeli középpontos hasonlóság irányítástartó.
4. A hasonlósági transzformáció
DEFINÍCIÓ: A középpontos hasonlósági transzformáció és egybevágósági
transzformáció egymás utáni végrehajtásával kapott transzformációkat hasonlósági
transzformációknak nevezzük.
A középpontos hasonlóság és az egybevágóságok tulajdonságaiból adódnak a hasonlósági
transzformáció következő tulajdonságai:
1) A hasonlósági transzformáció egyenest egyenesbe transzformál. 2) A hasonlósági transzformáció szögtartó, azaz bármely szög és a képe egyenlő
nagyságúak.
3) A λ arányú hasonlósági transzformáció esetén bármely A, B pontokra és A’, B’
képeikre teljesül,hogy AB
BA ''.
Megjegyzés: Az egybevágósági transzformációk olyan hasonlósági transzformációk,
amelyekre |λ| = 1.
5. Alakzatok hasonlósága; a háromszögek hasonlóságának alapesetei
DEFINÍCIÓ: Két alakzat hasonló, ha van olyan hasonlósági transzformáció, amely az
egyik alakzatot a másikba viszi.
Azt, hogy egy A alakzat hasonló egy B alakzathoz, a következőképpen jelöljük: A ~ B.
A definícióból közvetlenül adódnak a hasonlósági reláció következő tulajdonságai:
1) Minden alakzat hasonló önmagához, azaz A ~ A. 2) Ha A ~ B, akkor B ~ A. 3) Ha A ~ B és B ~ C, akkor A ~ C.
A háromszögek hasonlóságának alapesetei
TÉTEL: Két háromszög akkor és csak akkor hasonló, ha a következő feltételek egyike
teljesül:
1) megfelelő oldalaik hosszának aránya páronként egyenlő; 2) két-két oldalhosszuk aránya egyenlő és az ezek által közrefogott szögek nagysága
egyenlő;
3) két-két szögük páronként egyenlő nagyságú; 4) két-két oldalhosszuk aránya egyenlő és e két-két oldal közül a nagyobbikkal
szemközt levő szögek nagysága egyenlő.
Négyszögek, sokszögek hasonlósága
TÉTEL: Két sokszög akkor és csak akkor hasonló, ha megfelelő oldalhosszaik aránya
páronként egyenlő, és megfelelő szögeik páronként egyenlő nagyságúak.
6. A hasonlóság néhány alkalmazása
A háromszög súlypontja
TÉTEL: A háromszög súlyvonalai egy pontban metszik egymást. Ez a pont mindhárom súlyvonalnak a háromszög megfelelő csúcsától távolabbi harmadolópontja. (6. ábra)
(A háromszög súlyvonala egy csúcspont és a szemközti oldal felezőpontját összekötő
szakasz.)
6. ábra
A súlyvonalak metszéspontja a háromszög súlypontja. Jele: S.
Arányossági tételek a derékszögű háromszögben
7. ábra
Vegyünk fel egy ABC derékszögű háromszöget, és húzzuk be az átfogóhoz tartozó CT
magasságot (7.ábra).
MAGASSÁGTÉTEL: Derékszögű háromszög átfogóhoz tartozó magasságának hossza
mértani közepe azon két szakasz hosszának, amelyekre a magasság az átfogót osztja.
A tétel a 7. ábra jelöléseivel:
pqm2 vagy pqm .
BEFOGÓTÉTEL: Derékszögű háromszög befogójának hossza mértani közepe az átfogó
és a befogónak az átfogóra eső merőleges vetülete hosszának.
A tétel a 7. ábra jelöléseivel:
cpa2 vagy cpa ,
cqb2 vagy cqb .
7. Hasonló síkidomok területének aránya
DEFINÍCIÓ: Két hasonló alakzat hasonlóságának aránya az egymásnak megfelelő
szakaszok hosszának aránya.
TÉTEL: Hasonló síkidomok területének aránya a hasonlóság arányának négyzetével
egyenlő (2'
T
T).
8. Hasonló testek térfogatának aránya
TÉTEL: Hasonló testek térfogatának aránya a hasonlóság arányának köbével egyenlő
(3'
V
V).
Hegyesszögek szögfüggvényei
1. Hegyesszögek szögfüggvényei
8. ábra
A definíciók megadásánál a 8. ábra jelöléseit használjuk.
DEFINÍCIÓ: Az α hegyesszög szinusza az α-t tartalmazó tetszőleges derékszögű
háromszögben a szöggel szemközti befogó hosszának és az átfogó hosszának hányadosa.
Jelölés: sinα.
c
a
hossza átfogó
hossza befogó szemközti szöggelsin .
DEFINÍCIÓ: Az α hegyesszög koszinusza az α-t tartalmazó tetszőleges derékszögű
háromszögben a szög melletti befogó hosszának és az átfogó hosszának hányadosa.
Jelölés: cosα.
c
b
hossza átfogó
hossza befogó melletti szögcos .
DEFINÍCIÓ: Az α hegyesszög tangense az α-t tartalmazó tetszőleges derékszögű
háromszögben a szöggel szemközti befogó hosszának és a szög melletti befogó hosszának
hányadosa.
Jelölés: tgα.
b
atg
hossza befogó melletti szög
hossza befogó szemközti szöggel.
DEFINÍCIÓ: Az α hegyesszög kotangense az α-t tartalmazó tetszőleges derékszögű
háromszögben a szög melletti befogó hosszának és a szöggel szemközti befogó hosszának
hányadosa.
Jelölés: ctgα.
a
bctg
hossza befogó szemközti szöggel
hossza befogó melletti szög.
A tangens és a kotangens definíciójából látszik, hogy egymás reciprokai, azaz ctg
tg1
.
2. Összefüggések a hegyesszögek szögfüggvényei között
Pótszögek szögfüggvényei
9. ábra
A 9. ábra jelöléseivel cossinc
a, és mivel 90 , ezért 90cossin .
Hasonlóan adódik, hogy 90sincos .
Ugyanilyen módon, mivel ctgtgb
a, ezért 90ctgtg és 90tgctg .
A kapott azonosságok szavakkal megfogalmazva:
TÉTEL: Hegyesszög szinusza megegyezik pótszögének koszinuszával.
TÉTEL: Hegyesszög tangense megegyezik pótszögének kotangensével.
90cossin 90sincos 90ctgtg 90tgctg
TÉTEL: Adott hegyesszög szinuszának és koszinuszának négyzetösszege 1-gyel egyenlő.
A tangens és a kotangens kifejezése szinusszal és koszinusszal
Most is a 9. ábra jelöléseit használjuk.
cos
sin
c
bc
a
b
atg , azaz
Hasonlóan adódik, hogy
1cossin 22
cos
sintg
sin
cosctg
3. Nevezetes szögek szögfüggvényei
sin cos tg ctg
30° 2
1
2
3
3
3 3
45° 2
2
2
2 1 1
60° 2
3
2
1 3
3
3
Vektorok
1. Vektor fogalma; vektorok összege, különbsége, vektor szorzása számmal
A vektor fogalma
DEFINÍCIÓ: Ha egy szakasz két végpontját megkülönböztetjük egymástól oly módon,
hogy az egyik pont a kezdőpont, a másik pont a végpont, akkor irányított szakaszt
kapunk. (10. ábra)
10. ábra
DEFINÍCIÓ: Egy irányított szakasz egyértelműen meghatároz egy vektort.
Az A-ból B-be mutató irányított szakasz által meghatározott vektor jelölése: AB .
A vektorokat szokás még egyetlen kisbetűvel (pl. ba, ), illetve nyomtatott szövegben
„félkövéren” szedett kisbetűvel (pl. a,b) jelölni.
DEFINÍCIÓ: A vektort meghatározó irányított szakasz hossza a vektor abszolútértéke.
Jelölés: ,, aAB |a|.
DEFINÍCIÓ: Két vektor párhuzamos, ha az őket meghatározó irányított szakaszok
egyenesei párhuzamosak.
DEFINÍCIÓ: Az a és b vektorok egyirányúak, ha párhuzamosak, és ugyanabba az
irányba mutatnak, azaz közös kezdőpontból felvéve egy a -t és egy b -t reprezentáló
irányított szakaszt, azok egy egyenesbe esnek, és végpontjaik a közös kezdőpont által
meghatározott ugyanazon félegyenesre illeszkednek. (11. ábra)
11. ábra
DEFINÍCIÓ: Két vektor ellentétes irányú, ha párhuzamosak, de nem egyirányúak.
(12. ábra)
12. ábra
DEFINÍCIÓ: Ha két vektor egyenlő abszolútértékű és ellentétes irányú, akkor a két
vektor egymás ellentettje. (13. ábra)
13. ábra
Jelölés: az a ellentettje - a .
DEFINÍCIÓ: Két vektor egyenlő, ha egyirányúak és abszolútértékük egyenlő.
Vektorok összege
DEFINÍCIÓ: Az a és b vektorok összege (jelölés: ba ) azon párhuzamos eltolás
vektora, amellyel az a -ral és a b -ral meghatározott párhuzamos eltolások
egymásutánja helyettesíthető.
Rajzban két vektort a háromszög-szabály, vagy a paralelogramma-szabály alapján
összegezhetünk. (14. ábra)
14. ábra
A vektorok összeadása:
1) kommutatív művelet, azaz abba .
2) asszociatív művelet, azaz cbacbacba .
Vektorok különbsége
DEFINÍCIÓ: Az a és b vektorok különbsége (jelölés: ba ) az ba vektor.
Rajzban két vektor különbségét a 15. ábrán látható módon szerkesztjük.
15. ábra
DEFINÍCIÓ: Azt a vektort, amelynek abszolútértéke 0, nullvektornak nevezzük.
(Jelölés: 0 vagy 0.)
Megállapodás szerint 0 iránya tetszőleges, azaz bármely vektorral egyirányú.
Vektor szorzása számmal
DEFINÍCIÓ: 1. Ha 0a és tetszőleges valós szám, akkor a olyan vektor,
amelynek abszolútértéke a , és 0 esetén a -ral egyirányú, 0 esetén a -ral
ellentétes irányú.
2. Ha 0a , akkor 0a bármely valós szám esetén.
Bizonyítható, hogy vektorok valós számmal (skalárral) való szorzására teljesülnek az alábbi
azonosságok:
1) aaa ;
2) aa ;
3) baba .
2. Vektorok a koordináta-rendszerben, vektor koordinátái, műveletek
koordinátákkal adott vektorokkal
DEFINÍCIÓ: A derékszögű koordináta-rendszerben a P(x;y) pont helyvektora az
origóból a pontba mutató vektor. (16 .ábra)
16. ábra
DEFINÍCIÓ: A derékszögű koordináta-rendszerben egy vektor koordinátái
megegyeznek origó kezdőpontú reprezentánsa végpontjának koordinátáival.
Jelölés: a 1a ; 2a .
A fenti két definícióból következik, hogy a koordinátasík bármely pontjának és a pont
helyvektorának koordinátái megegyeznek.
Bázisvektorok a koordináta-rendszerben
Tekintsük az (1;0) és a (0;1) pontok helyvektorait, jelölje ezeket rendre i és j (17. ábra). Az
i(1;0) és j(0;1) egységvektorokat választjuk a koordináta-rendszerben bázisvektoroknak.
17. ábra
DEFINÍCIÓ: Ha a derékszögű koordináta-rendszerben jaiaa 21 , akkor az a első
koordinátája 1a , második koordinátája 2a .
Vektorok összegének koordinátái
Ha adottak az a 1a ; 2a és b 1b ; 2b vektorok, akkor jbaibaba 2211 , azaz
az összegvektor első koordinátája az összeadandó vektorok első koordinátájának,
második koordinátája az összeadandó vektorok második koordinátájának összege. (18. ábra)
18. ábra
Vektorok különbségének koordinátái
Ha adottak az a 1a ; 2a és b 1b ; 2b vektorok, akkor jbaibaba 2211 , azaz
a különbségvektor első koordinátája a megfelelő első koordináták különbsége, második
koordinátája a megfelelő második koordináták különbsége.(19. ábra)
19. ábra
Vektor számszorosának koordinátái
Adott az a 1a ; 2a vektor és a valós szám.
jaiaa 21 ,
azaz vektor -szorosának koordinátái a koordináták -szorosai.
Recommended