Upload
thina
View
29
Download
1
Embed Size (px)
DESCRIPTION
Sykefravær − Kunnskapsstatus og problemstillinger. SINTEF Helse Gruppe for arbeid og helse www.sintef.no/arbeidoghelse. Solveig Osborg Ose, Heidi Jensberg, Randi Eidsmo Reinertsen, Mariann Sandsund og Jan Morten Dyrstad. Utdanningsforbundet. Disposisjon. Bakgrunn - PowerPoint PPT Presentation
Citation preview
1Helse
Sykefravær − Kunnskapsstatus og problemstillinger
SINTEF HelseGruppe for arbeid og helse
www.sintef.no/arbeidoghelse
Utdanningsforbundet
Solveig Osborg Ose, Heidi Jensberg, Randi Eidsmo Reinertsen,Mariann Sandsund og Jan Morten Dyrstad
2Helse
Disposisjon
Bakgrunn Er fraværet høyt? Utviklingstrekk og variasjoner Sykelighet og sykefravær Konjunkturer og sykefravær Sykelønnsordningen og sykefravær Kjønnsforskjeller i sykefraværet Arbeidsmiljø og sykefravær Livsstil og sykefravær Oppsummering og avsluttende kommentarer
3Helse
Bakgrunn
Sterkt fokus pga høye utgifter til folketrygden
Sykefravær som mål på helsetilstand til arbeidsstyrken (lavt=sunn) produktivitetsmål i offentlig og privat virksomhet (lavt=høy prod/effektivitet) hvor godt arbeidsgiverne og arbeidstakerne tilpasser seg arbeidsmarkedet
(seleksjon, arbeidstid, arbeidsmiljø, lønnskompensasjon m.m)
Sykefravær er svært komplekst og det er ingen enkle forklaringer på variasjoner i nivå og utvikling fraværsterskel avhengig av helse, arbeidsplass, familieforhold osv. sammenheng med andre velferdsordninger
Hva sier nyere forskning?
4Helse
Legemeldt fravær (1971-2006)
0
2
4
6
8
10
12
1971
_1
1972
_2
1973
_3
1974
_4
1976
_1
1977
_2
1978
_3
1979
_4
1981
_1
1982
_2
1983
_3
1984
_4
1986
_1
1987
_2
1988
_3
1989
_4
1991
_1
1992
_2
1993
_3
1994
_4
1996
_1
1997
_2
1998
_3
1999
_4
2001
_1
2002
_2
2003
_3
2004
_4
2006
_1
Kvinner
Menn
Prosent
5Helse
Legemeldt fravær (2000-2006)
0
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
2000
K2
2000
K3
2000
K4
2001
K1
2001
K2
2001
K3
2001
K4
2002
K1
2002
K2
2002
K3
2002
K4
2003
K1
2003
K2
2003
K3
2003
K4
2004
K1
2004
K2
2004
K3
2004
K4
2005
K1
2005
K2
2005
K3
2005
K4
2006
K1
2006
K2
Menn
Kvinner
6Helse
Legemeldt fravær etter næring
0
2
4
6
8
10
12
2. k
vart
al 2
000
3. k
vart
al 2
000
4. k
vart
al 2
000
1. k
vart
al 2
001
2. k
vart
al 2
001
3. k
vart
al 2
001
4. k
vart
al 2
001
1. k
vart
al 2
002
2. k
vart
al 2
002
3. k
vart
al 2
002
4. k
vart
al 2
002
1. k
vart
al 2
003
2. k
vart
al 2
003
3. k
vart
al 2
003
4. k
vart
al 2
003
1. k
vart
al 2
004
2. k
vart
al 2
004
3. k
vart
al 2
004
4. k
vart
al 2
004
1. k
vart
al 2
005
2. k
vart
al 2
005
3. k
vart
al 2
005
4. k
vart
al 2
005
1. k
vart
al 2
006
2. k
vart
al 2
006
3. k
vart
al 2
006
4. k
vart
al 2
006
Alle næringer
01-05 Jordbruk, skogbruk og fiske1
11 Olje- og gassutvinning, inkl. tj.1
10,12-37 Industri og bergverksdrift
40-41 Kraft- og vannforsyning
45 Bygge- og anleggsvirksomhet
50-55 Vareh., hotell-A28 ogrestaurantv.60-64 Transport og kommunikasjon1
65-67 Finansielltjenesteyting,forsikring70-74 Forr.tjenesteyting,eiendomsdrift75 Off.adm og forsvar, A44sosialforsikr.80 Undervisning
85 Helse-, sosialtjenester
90-99 Andre sosiale og personligetjen.1Førskole- oggrunnskoleundervisning, totalt
7Helse
Undervisningssektoren
0
1
2
3
4
5
6
7
8
9
2000
_220
00_3
2000
_420
01_1
2001
_220
01_3
2001
_420
02_1
2002
_220
02_3
2002
_420
03_1
2003
_2
2003
_320
03_4
2004
_120
04_2
2004
_320
04_4
2005
_120
05_2
2005
_320
05_4
2006
_120
06_2
2006
_320
06_4
Førskole- og grunnskoleundervisning
Undervisning på videregående skolesnivå
Undervisning på universitets- oghøgskolenivå
Voksenopplæring og annen undervisning
8Helse
Førskole og grunnskoleundervisning, kjønnsforskjeller
0
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
2000
_2
2000
_4
2001
_2
2001
_4
2002
_2
2002
_4
2003
_2
2003
_4
2004
_2
2004
_4
2005
_2
2005
_4
2006
_2
2006
_4
Førskole- og grunnskoleundervisning,totalt
Førskole- og grunnskoleundervisning,menn
Førskole- og grunnskoleundervisning,kvinner
9Helse
Egenmeldt fravær (1971-2006)
0
0,2
0,4
0,6
0,8
1
1,2
1,4
1,6
1,8
2
1971
_1
1972
_2
1973
_3
1974
_4
1976
_1
1977
_2
1978
_3
1979
_4
1981
_1
1982
_2
1983
_3
1984
_4
1986
_1
1987
_2
1988
_3
1989
_4
1991
_1
1992
_2
1993
_3
1994
_4
1996
_1
1997
_2
1998
_3
1999
_4
2001
_1
2002
_2
2003
_3
2004
_4
2006
_1
Kvinner
Menn
Prosent
10Helse
Utvikling og nivå
Store variasjoner over tid Hva skyldes det sterke fallet fra 2003/2004?
IA, nye sykmeldingsregler, fra aktiv til gradert sykmelding?
Sykefraværet i Norge er sannsynligvis høyt sammenliknet med andre land, men problematisk å sammenlikne nivå (pga ulik registrering, ulike sykelønnsordninger, næringssammensetning, systemforskjeller (andre trygdeordninger))
Fraværet er ikke spesielt høyt nå, men var det i 2003 / 2004.
Tendenser til økende kjønnsforskjeller?
11Helse
Sykelighet og sykefravær
I alt Kvinner Menn
Diagnosegruppe 2001 2005 2001 2005 2001 2005
I ALT 100 100 100 100 100 100
ALLMENT OG USPESIFISERT 4,7 4,9 4,8 5 4,6 4,8
FORDØYELSESORGANENE 4,2 4,8 3,7 3,8 5,1 5,3
HJ ERTE- OG KARSYSTEMET 4,3 4,1 3,0 3 6,2 6
MUSKEL-SKJ ELETTSYSTEMET 46,8 41,8 43,9 39,5 51,3 49,4
NERVESYSTEMET 4,0 4,6 4,0 4,8 3,9 4,2
PSYKISK 16,2 17,1 17,3 18 14,5 15,7
LUFTVEIER 6,3 6,6 6,4 6,4 6,2 6,2
SVANGERSKAP/ FØDSEL M.M. 4,9 7 8,0 10,4 0 0
SOSIALT 0 0,1 0 0 0 0
UOPPGITT 0 0 0 0 0 0
ANDRE DIAGNOSER 8,6 9,1 8,9 9,1 8,2 8,5
12Helse
Sykelighet og sykefravær
Prevalens av visse sykdommer og plager har sammenheng med sykefravær, men ikke alltid.
Relativt stabile andeler sykepengetilfeller etter diagnose, men økt andel sykepengetilfeller blant gravide. Registreringsendring eller reelt?
Ikke sterk negativ utvikling i helse som kan forklare utvikling i sykefraværet
13Helse
Konjunkturer og sykefravær
-3
-2
-1
0
1
2
3
4
1971
_119
72_1
1973
_119
74_1
1975
_119
76_1
1977
_119
78_1
1979
_119
80_1
1981
_119
82_1
1983
_119
84_1
1985
_119
86_1
1987
_119
88_1
1989
_119
90_1
1991
_119
92_1
1993
_119
94_1
1995
_119
96_1
1997
_119
98_1
1999
_120
00_1
2001
_120
02_1
2003
_120
04_1
2005
_120
06_1
Legemeldt fravær
Arbeidsledighet
Avvik fra gjennomsnitt
14Helse
Press, disiplinering eller sammensetning
Hvorfor observeres en negativ sammenheng mellom konjunkturer og sykefravær?
Presshypotesen Lav ledighet og høykonjunktur betyr høyt tempo og mer utslitte og syke arbeidstakere.
Disiplineringshypotesen Når ledigheten øker, øker sannsynligheten for å miste jobben og arbeidstakerne disiplineres.
Når ledigheten går ned, fører dette til at det er lettere å finne ny jobb om en skulle miste jobben pga av fravær, slik at fraværet derfor øker.
Sammensetningshypotesen Lav ledighet gjør at arbeidsgiverne har færre jobbsøkere å velge blant og må ansette flere
marginale arbeidstakere. Dette betyr at i høykonjunktur er ”alle” sysselsatt og det er dermed flere som naturlig har et høyere fravær.
Positiv samvariasjon kan komme av at økt ledighet betyr nedbemanning og det blir for stor belastning på de som er igjen og fraværet øker. Ledigheten går ned, oppbemanning og mindre belastning og fraværet går ned.
15Helse
Sykelønnsordningen og sykefravær Norge: sjenerøs sykelønnsording
Utformet gjennom 100 år og det er sterke interesser som ligger bak Høyt fravær
Er det slik at land med sjenerøse sykelønnsordninger har høyest sykefravær? Stort sett er det et slikt mønster, men det finnes viktige unntak og det er avhengig av hvilken
kilde som brukes
Spesielt aktuelt Generelt press på velferdsordninger Endring i arbeidsgiverperioden Innføring av karensdager
Er det slik at fraværet går ned om arbeidsgiverne for større ansvar for kostnadene? Vet ikke dette
Nederland, har fraværet gått ned? Sverige, januar 2005. For kort tid til at vi vet. Trenden med nedgang hadde begynt Arbeidsgiverperioden i Norge økte fra 14 til 16 dager i 1998, men ingen synlig effekt
Uheldige insentivkonsekvenser? Får arbeidsgiverne sterkere interesse i å kjenne til detaljer om vår helse? Lavere inkluderingsgrad?
16Helse
Effekt av karensdager eller ventedager på sykefraværet Norge: 1974 (redusert fra 3 til 1 karensdag, siste fjernet i 1978)
AKU data- ingen effekt NHO data – liberaliseringen i 1978 gav signifikant høyere fravær og
innstrammingen i 1984 (EM redusert fra 6 til 4) gav lavere sykefravær. Ikke sikkert disse sammenhengene gjelder i dagens arbeidsmarked
Sverige Innføring av en karensdag i 1993 gav redusert forekomst av fravær,
men økt gjennomsnittslengde. Effekten avhengig av mange faktorer både knyttet til jobben og til forhold utenfor jobben.
Påvirker ikke fraværet til personer med langvarige og alvorlige sykdomsproblemer.
Kvinner med tungt arbeid ble ”rammet” Kortsiktig effekt dominert av lengre og alvorligere fravær
NB: Sykenærvær
17Helse
Kjønnsforskjeller i sykefraværet
0
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
2000
K2
2000
K3
2000
K4
2001
K1
2001
K2
2001
K3
2001
K4
2002
K1
2002
K2
2002
K3
2002
K4
2003
K1
2003
K2
2003
K3
2003
K4
2004
K1
2004
K2
2004
K3
2004
K4
2005
K1
2005
K2
2005
K3
2005
K4
2006
K1
2006
K2
Menn
Kvinner
18Helse
Forskning på kjønnsforskjeller i sykefraværet
Nesten alle studier har med noe om kjønnsforskjeller Alle viser at kvinner har høyere fravær Forklaringene er mange:
Svangerskap Økt andel av sykepengetilfellene. Reelt eller pga endret registreringspraksis. Flere studier viser at fraværet blant gravide er høyt (kvalme, bekkenplager eller
ryggsmerter). Sykmeldes gravide for ofte?
Familiesituasjon, antall barn, dobbel byrde, kanskje heller dobbel samvittighet (jobb og hjemme). Total arbeids og fritidsbyrde er høyere for kvinner enn menn i Finland. Komplekst: Er plikter byrde eller givende aktivitet? Varierer mye. Nederlands studie viser sterk sammenheng mellom grad av konflikter arbeidsliv/familieliv og sykefravær.
Kvinner mer sårbare enn menn? Finsk studie viser at kvinner er mer sårbare enn menn etter dødsfall eller sykdom i familien, noe som resulterer i høyere sykefravær, mens en annen studie finner det motsatte.
19Helse
Vi vet mindre om årsakene kan være: Ulikeheter i inntekt? Grad av fleksibilitet i arbeidstiden? Karrieremuligheter? Yrker med negativ helseeffekt? (kvinner er overrepresentert i yrker
med høyt sykefravær grunnet problemer med psykisk helse) Annet behandlingsforløp? Grad av likestilling i parforholdet? Drevet av uobserverbare forskjeller?
20Helse
Arbeidsmiljø og sykefravær
Arbeidsmiljø og sykefravær er et stort forskningsfelt og er klart det området det er publisert mest på i sykefraværsforskningen
Fysisk arbeidsmiljø Mange studier på rygg og skulderplager og sykefravær. Forventet sammenheng
finnes. Plager gir fravær Arbeidsstillinger og fysiske plager. Forventet sammenheng finnes. Dårlige
arbeidsstillinger gir fysiske plager. Støy og støv er viktig i de tradisjonelle industriyrkene, stor innsats for å redusere
denne typen negativt arbeidsmiljø, men fortsatt problemer med disse. Støy også en viktig negativ arbeidsmiljøfaktor i skoler og barnehager. Er det de samme faktorene som påvirker helseplager som påvirker sykefravær?
Eks ryggsmerter: Arbeidsmiljø påvirker forekomsten av ryggsmerter, mens det i hovedsak er individuelle egenskaper som bestemmer hvorvidt en person med slike plager blir sykmeldt.
Egen innflytelse er svært viktig
21Helse
Psykososialt arbeidsmiljø (virkning av mellommenneskelige forhold)
Krav-kontroll-støtte (Karasek)
Høye mentale krav og lite påvirkningsmuligheter utgjør den største risikoen for negativt stress og sykefravær. Støtte er positivt og kan redusere negativt stress.
Mange studier som bekrefter denne teorien, men stor variasjon i risikofaktorer mellom ulike yrker og organsiasjoner.
For eksempel en svensk studie viser at langtidssykemeldte i høyere grad enn andre opplever å ha psykisk anstrengende jobber. Økt andel av denne typen jobber i løpet av og etter 1990 tallet.
Mobbing kan være et økende fenomen (eller bare økt fokus?). Hvordan måle mobbing? Noen sammenhenger er funnet, for eksempel depresjon, kroniske sykdommer, høyere kroppsvekt.
Psykososiale faktorer kan synes å være viktigere for kvinner. Opplever ting ulikt?
Bedriftskultur: Peer-gruppe effekt. Trendsettende grupper. Holdninger.
22Helse
Organisatoriske endringer/omstillinger kan påvirke arbeidsmiljøet
Generelt finnes det at endringer som oppleves som positive gir reduksjon i fraværet og vice versa.
De fleste undersøkelser om organisatoriske endringer ser på følgene av nedbemanning. Dette kan gi endringer i arbeidsforhold, sosiale relasjoner og helserelatert atferd som kan påvirke opplevelsen av jobbsikkerhet og trivsel.
Fusjoner og fisjoner gir stort sett de samme effektene og de samme risikofaktorene er involvert
Lite forskning på sykefraværseffekter av omstillinger/reformer i skolen
23Helse
Oppsummering arbeidsmiljø
Investering i arbeidsmiljø: Hvem, hva, hvordan og når? Forskningsresultatene er i samsvar med ”sunn fornuft”.
Det vi tror har betydning for sykefraværet har betydning. Spørsmålet er mer hvor stor betydning arbeidsmiljø har for
sykefraværet. Finnes universelle sammenhenger? Har for eksempel arbeidsmiljø større betydning i skoler og
i barnehager enn på andre arbeidsplasser? Effekt av ”Den gode leder”?
Kan for eksempel skoleledelse forklare forskjeller i fravær / utstøting mellom skoler?
24Helse
Livsstil og sykefravær
”Samlebegrep som omfatter summen av enkeltpersoners levevaner: feks døgnrytme, kosthold, seksualliv, alkoholforbruk tobakksrøyking, fysisk aktivitet, arbeidsforhold og sosialt liv” med.ordbok.
Forskningen tar opp problemstillinger rundt: fysisk aktivitet røyking alkohol overvekt/fedme
25Helse
Fysisk aktivitet
Økt trening, men Redusert daglig aktivitetsnivå
Over halvparten av den voksne befolkningen har et for lavt aktivitetsnivå
Aktivitetsnivå er avhengig av sosial status Flere med høy utdanning enn med lav utdanning mosjonerer Foreldres aktivitetsnivå er viktig for barns aktivitetsnivå De som er fysisk aktive i barne- og ungdomsårene vil også med stor
sannsynlighet være fysisk aktive i voksen alder
26Helse
Fysisk aktivitet og sykefravær
Godt dokumentert at fysisk aktivitet gir gunstige effekter på en rekke helseparametre, men begrenset litteratur på effekten av fysisk aktivitet i forhold til sykefravær
Fysisk aktivitet i fritiden gir lavere sykefravær (muskel- skjelettlidelser) større gevinst for de med stillesittende arbeid
Fysisk aktivitet på arbeidsplassen: mindre entydige resultat Hvor store mengder fysisk aktivitet som er nødvendig for å oppnå
reduksjon i sykefraværet? Uklart, men sannsynligvis mellom 1 og 3 ganger i uken
Gravide: Moderat fysisk aktivitet, for eksempel vannaerobic kan være bra.
Hva betyr dette? Er det for eksempel arbeidsgivers, politikere eller vår egen oppgave å
legge til rette for fysisk aktivitet?
27Helse
Røyking
England: 34 millioner arbeidsdager er tapt hvert år pga røykerelaterte sykdommer.
Tyskland: Røyking er ansvarlig for 47 % av de totale kostnadene ved KOLS, slag, hjertesykdom, aterosklerose og lunge-, strupehode – og munnkreft.
Selv om færre røyker, vil kostnadene forbli høye og vi vil ikke ha like lave kreftrater som på 1950 tallet før i 2015.
Røykere har økt hyppighet av sykefravær For eksempel i helsevesenet er det funnet at røykere har større risiko for
sykefravær, spesielt når sykefraværet skyldes ryggsmerter (?). En studie viser at eksponering av tobakksrøyk i hjemmet i barndommen
gir økt risiko for langtidssykefravær
28Helse
Alkohol
Sykefravær relatert til høyt alkoholforbruk Akutte effekter (ulykker og bakrus som svekker arbeidskapasitet og
dermed økt risiko for sykefravær) Kronisk høyt alkoholforbruk gir økt risiko for en rekke somatiske og
psykiatriske sykdommer som kan være årsak til sykefravær Mange studier viser at personer med høyt alkoholforbruk har økt
hyppighet av sykefravær. Mer uklart hvor sterk effekten er, men Studie fra Sverige: 1 liter årlig økning i totalt forbruk var forbundet med 13
% økning i sykefraværet blant menn. U-formet sammenheng er funnet i flere studier Høyere forbruk av alkohol blant arbeidsløse unge menn skyldes i
hovedsak seleksjon, de med høyere alkoholforbruk har større sannsynlighet for å bli arbeidsløse.
Kort eller langtidsfravær – avhengig av type drikkemønster?
29Helse
Overvekt / fedme
Kroppsvekten i den norske befolkningen har økt i løpet av de 10 siste årene
Barn og unge, arbeidsstyrken i nær fremtid Redusert daglig fysisk aktivitet Lite forskning, men funn kan tyde på at overvektige
personer har høyere sykefravær sammenliknet med personer som ikke er overvektige. De opplever også flere skader på arbeidsplassen.
30Helse
Oppsummering og kommentarer
En del nye forskningsresultater og nye tema Fraværet økte jevnt fra 1994 til 2003/2004, så sterk reduksjon, men
øker igjen de siste kvartalene Variasjon i sykelighet forklarer ikke utviklingen i sykefraværet
Astma, KOLS og psykisk lidelser økende årsak til sykefravær Sammensetningseffekten er ikke utforsket godt nok – forklarer
variasjon? Kjønnsforskjeller har mange årsaker og viktige spørsmål er ubesvart Hvor mye av fraværet skyldes forhold på arbeidsplassen – ledelse og
miljø? Livsstil kan ha stor betydning, særlig for de med lav utdannelse Lite forskning fra Norge Bør utarbeides en egen kunnskapsstatus på
sykefravær/tidligpensjonering i skolen?