Upload
doankhuong
View
242
Download
7
Embed Size (px)
Citation preview
MAĆUHICA
List uĉenika i uĉitelja OŠ Antuna Gustava Matoša, Ĉaĉinci
Br. 6
rujan 2013.
U ovom broju pročitajte:
Stani uz mene - projekt
uĉenika osmih razreda
str….7
II. kamp papuĉkih
rendţera 2012. str...8
Mali savjeti za uspješno
uĉenje str...10
Moje mjesto str ...
Proslavili smo Dan općine
str ...30
Naša putovanja str...34
Ĉuvajmo naše šume
Velika akcija sakupljanja
starog papira str…24
Mi smo Ċaci prvaci
str...42
2
SADRŢAJ:
Jesen .....................................................................3
Čitajmo zajedno....................................................6
MeĎunarodni dan tolerancije................................7
Kamp papučkih rendţera......................................8
Učenje.................................................................10
Zima....................................................................12
Valentinove, maškare.........................................14
Nove itvannastavne aktivnosti...........................16
Naši uspjesi........................................................20
Proljeće...............................................................22
Čuvajmo naše šume............................................24
Mašta radi svašta................................................26
Moje mjesto– Čačinci........................................30
Zabavljamo se i učimo.......................................32
Naša putovanja...................................................34
Ljeto....................................................................38
IMPRESSUM
MAĆUHICA – list učenika i učitelja OŠ Antuna Gustava
Matoša Čačinci, br. 6 rujan 2013.
NAKLADNIK- OŠ Antuna Gustava Matoša Čačinci, Trg
kardinala Franje Kuharića 3, Čačinci
ŠKOLSKO UREDNIŠTVO
UĈENICI: Lana Biondić, Ana Pleić, Anamaria Hat, Matea
Jovanović, Lea Pleša, Magdalena Vorih
UĈITELJI: Latica Harauzek, Svjetlana Carić, Andrea Prelog
Uvodna rijeĉ školskog uredništva
Dragi naši ĉitatelji!
Na početku smo nove školske godine i pred va-
ma je novi list Maćuhice. Ovo izdanje zamislili
smo kao šetnju godišnjim dobima. Prošećite za-
jedno s nama i prisjetite se najvaţnijih dogaĎaja
koji su obiljeţili proteklu školsku godinu.
Ako ste već pomalo zaboravili sve ono što se do-
gaĎalo u našoj školi mi smo tu da vas podsjeti-
mo. Vrijedno smo biljeţili sve naše aktivnosti.
Moći ćete pročitati zanimljive intervjue, doţiv-
ljaje s maturalnog putovanja, izleta i još puno
toga. O čemu smo sve pisali najbolje provjerite
tako da odmah otvorite naš novi list Maćuhice i
pročitate ga.
Ugodnu zabavu i puno uspjeha u novoj školskoj
godini ţele vam ĉlanovi školskog uredništva!
Jesenje veĉe
Olovne i teške snove snivaju
Oblaci nad tamnim gorskim stranama;
Monotone sjene rijekom plivaju,
Ţutom rijekom meĊu golim granama.
Iza mokrih njiva magle skrivaju
Kućice i toranj; sunce u ranama
Mre i motri kako mrke bivaju
Vrbe, crneći se crnim vranama.
Sve je mraĉno, hladno; u prvom sutonu
Tek se slute ceste, dok ne utonu
U daljini slijepe ljudskih nemira.
Samo gordi jablan lisjem suhijem
Šapće o ţivotu mrakom gluhijem
Kao da je samac usred svemira.
Antun Gustav Matoš
3
Pripremite topliju odjeću, šarene kišobrane i zakoračite u hodnike naše škole obojane
jesenskim bojama. Spremni? Krenimo!
3. rujna - PRVI DAN ŠKOLE
Došao je i on, taj prvi dan škole. Za neke jedva
dočekan, a za neke je to bio običan dan samo s novim
obavezama. Nakon dugo vremena školom se opet čuje
ţamor, buka. Ponovo vidimo stara lica samo ovaj put
jednu godinu starija, osim njih tu su nam i nova lica.
Mali prvašići, ponosno stoje uza svoje roditelje. Gle-
daju nas sa svom tom ozbiljnošću na svojim licima.
No imaju veliku tremu, pa ipak im je to prvi dan ško-
le. Kada ih gledam sjetim se sebe i svog prvog dana
škole. Bila sam mala, tresla sam se od straha, ali pokraj mene je stajala mama. Pogledala me, nasmiješila se
i rekla: ''Ne boj se,to je samo škola.'' Brzo me popustio strah,vidjela sam da je škola zabavno i smiješno
mjesto, no to ne mislim sada. Kada ih pogledam, vidim da stišću svoje roditelje čvrsto za ruku kao da im ne
dopuštaju da ih puste same u taj svijet slova, brojeva i učenja. Kao da se boje, vidi im se strah u očima. Na-
pokon se oglasilo i zvono. Sva ta buka i galama ubrzo se stišala, svi smo krenuli u razrede s našim razred-
nicima. Neki su razredi dobili nove učenike, a zbornica nove nastavnike. Nova generacija osmaša okuplja
se u malom holu, dok se drugi učenici okupljaju u velikom holu gdje provode većinu odmora.
Matea Jovanović, 7.a
Čarolija jeseni u riječi i slici
Luka Jerbić, 1.r
Zbogom do proljeća
Lastavice drage, zbogom do proljeća.
Čuvajte se, volite se i brzo nam se vra-
tite. Jedva čekam proljeće, vaš povratak
i vaš pjev.
Marta Vekić, 4.b
Zbogom do proljeća
Stigla je jesen. Dani su sve
kraći. Lastavice su se okupile
na ţici. Pripremaju se za da-
lek put. Svake jeseni napuš-
taju ove krajeve. Odlaze u potrazi za hra-
nom i toplijim krajevima. Gledajući ih,
zaţeljela sam im sretan put i ugodan povra-
tak u proljeća.
Terazija Som, 4.b
Na ţutom brijegu zori
vinograd
Vjetar je odgurao maglu, a ljudi
vrijedno beru vinograd. Djeca po-
maţu odraslima, malo ovamo,
malo onamo. Plavo groţĎe pada
dolje. Muškarci nose košare. I u
vinogradu groţĎa više nema.
Marko Grabovac,
4.b
Larisa Goluska, 2. razred
4
Žuta haljina
Kad sam bila mala,
samo sam se igrala.
Haljinicu ţutu
mama mi je sašila.
U školu kad sam krenula,
igra je prestala.
Haljinica ţuta
mala mi je postala.
Sada, kad sam velika,
u ruci mi olovka,
a haljinicu ţutu
čuvam još u kutu!
Lara Macanović, 5.b
Jesen
Svanulo je još jedno jutro. Sunce se provlačilo kroz debeli sloj magle koji se nadvio nad gradom.
Bila sam sigurna, vratila se...
Iako je već odavno poslala svoje glasnike i ukrasila lišće ţutim, smeĎim i crvenim bojama, a kroš-
njama podarila slasne plodove, danas je napokon i sama došla. Jesen je opet tu. Za neke ne baš ra-
dosna vijest jer nam je odnijela toplo i sunčano ljeto, a vratila nam tmurne i kišne oblake.
Nakon praznika i zabave jesen nam je opet donijela školu i nove brige. Sada slijede dani ispunjeni
kišom i vjetrom. Ipak, jesen ima i neke dobre osobine. Sada će opet ulice biti ispunjene najljepšim
jesenskim plodovima- pečenim kestenima koji mame svojim mirisom, zrelim, crvenim jabukama,
sočnim kruškama i groţĎem. Povratkom u školu hodnicima će se opet oriti smijeh starih prijatelja
koji su cijelo ljeto proveli odvojeni i sada prepričavaju vesele ljetne dogaĎaje kojima su bili ispu-
njeni praznici. Sva ta oţivljavanja uspomena i starih priča čine ih još više dragocjenima i nezabo-
ravnima.
Ponekad u nama bude tugu i sjetu za ljetom pa zaboravljamo koliko zapravo čari u sebi krije je-
sen.
Jesen je doba kada se priroda budi i donosi nam neke nove, još neispričane priče.
Josipa Jambrešić, 7.b
RODA I MIŠIĆ ODLAZE NA DALEKI PUT Crta i piše: Josipa Guţvinec, 3.razred
5
Obiljeţili smo...
DANI KRUHA - dani zahvalnosti za plodove zemlje
Sajam kolača
DJEĈJI TJEDAN – obiljeţen raznim aktivnostima
Otvaranje dječjeg tjedna.
Učenici razredne nastave zajedno su sa svojim
učiteljicama šarenim crteţima i porukama odrasli-
ma ukrasili dio ulice u centru.
Pobjednici orijentacijskog natjecanja
Dječji sajam
Posjet načelniku
Bundeva koja je pobijedila na
izboru Najmaštovitije bundeve.
Ponosna je vlasnica
Vanessa Vukušić iz 1. razreda.
HVALA
Iz zemlje se biljke viju,
Na suncu nam one zriju.
Drago Sunce, zemljo draga,
Hvala Vam za Vaša blaga.
PONUDI KRUH
Kada gladnom ponudiš kruha
Neka to bude srca čista.
Da mu osmijeh od uha do uha
Ugrije dušu i slobodno blista.
Kada nekom ponudiš kruha
Pokušaj to slobodno dati,
I ne gledaj kakvog je ruha
I moţe li i on što dati.
Ponudi kruha onom kom' treba,
Ponudi kruh za spas od gladi,
Pa ćeš imati blagoslov Neba,
Što krila daje sreći i nadi.
6
Svjetski dan jezika obiljeţen 26. rujna 2012.
Učenici 2.a, 3.a, 4.a i 4.b razreda na satu engleskog jezika sud-
jelovali su na trojezičnoj radionici pod vodstvom učiteljice Bi-
ljane Farkaš. Učenici su obraĎivali pojmove na engleskom,
njemačkom i talijanskom jeziku nakon čega su u skupinama izraĎivali
materijale za panoe koji su tada izloţeni u holu škole.
Obiljeţili smo...
Čitajmo zajedno podaktivnost je manifestacije Mjesec hrvatske knjige koja se obiljeţava od 15. listo-
pada do 15. studenog. Aktivnosti se pridruţila i naša skupina Mali knjiţniĉari
Prikladno smo obiljeţili ovaj dan kao izvannastavna
skupina Mali knjiţničari . Zaputili smo se sa svojom
knjiţničarkom od škole pa do centra sela. Zaustavljali
smo slučajne prolaznike te smo im čitali pjesmice, ali
smo i njih zamolili da nešto pročitaju po izboru ponu-
Ďenih knjiga. Tu su se našli i neki od naših sumješta-
na koji nisu ţeljeli saslušati što mi to obiljeţavamo,
ali nismo se obeshrabrili te smo pošli dalje. Lijep su
nam doček pripremili supruţnici - baka Marija i djed
Stojiša Preradović koji su vrlo rado poslušali pjesmi-
ce naših pjesnika, posebice pjesmice s temom staros-
ti.
Skupina Mali knjiţničari
7
Obiljeţili smo...
Dan sjećanja na VUKOVAR
MeĎunarodni dan tolerancije svake se godine obilje-
ţava 16. studenog s ciljem podizanja svijesti o vaţ-
nosti tolerancije u svakodnevnom ţivotu. To je dan
kada se diljem svijeta podsjeća na poštivanje i uvaţa-
vanje drugačijih od nas.
―Obojimo svijet bojama različitosti i prihvatimo
sebe kako bismo mogli prihvatiti druge!‖
Stani uz mene
Tolerancija je stav koji se dogaĎa u trenutku u kojem trpimo „štetu― što ju pojedincu ili skupini nano-
se drugi. Svi se mi trudimo da toleriramo nasilje, uvrede i ostale loše stvari na ovome svijetu, iako to ne
bismo trebali. Ne smijemo tolerirati nasilje i ostale stvari koje štete našem društvu. Svi se mi takoĎer ţeli-
mo uklopiti u okolinu i društvo koje nas okruţuje, moţda je to i razlog zašto sve toleriramo, da se ne bismo
isticali. Ljudi ne znaju prihvatiti drugačiju osobu od sebe. Zašto je to toliko teško? Ima ljudi koji su druga-
čiji, ali oni nisu krivi za to. Oni se svim silama trude uklopiti, ali ne mogu i svi ih stalno odbacuju. To su
ljudi koji su fizički drugačiji od neke skupine ili su bolesni, ali to nije njihova krivica. Upravo zato trebamo
stati uz njih u najteţim trenutcima jer smo njima najpotrebniji. Trebamo spriječiti agresivno ponašanje i
obraniti ih od svih nevolja. Kao i u svakom drugom razredu i u mom razredu ima djece koja nisu prihvaće-
na u društvu zato što su drugačiji. Ali to ne mora značiti da oni nisu zanimljivi ili da nisu dobro društvo,
samo ih trebamo malo bolje upoznati.
Nakon ovoga svi mi trebamo sjesti i razmisliti o svojim postupcima i već od danas učiniti sve da ih
ispravimo.
Matea Milovac, 8.a
Učenici osmih razreda imali su priliku sudjelovati u
projektu Stani uz mene pod vodstvom učiteljica Kris-
tine Krolo i Sanje Cingel te puno naučiti o toleranciji.
Zahvalnost našim junacima
Stigao je dan kada se sjećamo naših juna-
ka – branitelja grada Vukovara. To ne bi trebao
biti samo jedan dan, nego bi naše misli i sjećanje
na njih trebale trajati svaki dan u godini.
Šećući svojim selom, koje je isto tako
dalo vukovarskoga heroja koji je poginuo braneći
Vukovar, a time i cijelu Hrvatsku, promatram ku-
će, drveće i cvijeće. Svega toga ne bi bilo da nije
bilo njih, naših heroja. Ni moj ţivot ne bi bio ova-
ko bezbriţan i ne bi bilo osmijeha na mome licu
da ih nije bilo. Oni su svoj ţivot dali da bih ja
imala taj osmijeh, sreću i ne samo ja, nego svi mi.
Znam da moja riječ ne moţe vratiti te hrabre ljude
i njihove ţivote, ali ću ih se sjećati s ponosom i
zahvalnošću jer su dali sve što su imali da bismo
mi ţivjeli lijepo i sretno.
Ti će heroji uvijek ţivjeti u našim srcima.
Rad napisala uĉenica Tea Milković, 7.a
1991.
Pomislih kako je 1991. godina bila jako davno,
ali je se većina ljudi ipak sjeća kao da je bila jučer. Za
njih je to bila godina borbe, tenkova, bombi i metaka.
Bila je to godina puna nemira i buke. Bila je to godina
rata, godina dugih vukovarskih kolona.
Ţelim zahvaliti braniteljima, no ne znam kako.
Ţelim im zahvaliti za ono što su učinili te davne 1991.
Koliko je samo ljudi bilo zarobljeno i poginulo za ovu
zemlju. Dragi moji branitelji, moje su zahvale toliko
velike da ne stanu na ovaj list papira. Zahvaljujem vam
što imam mirno djetinjstvo koje ste mi darovali, dje-
tinjstvo bez trčanja u podrum i sakrivanja. Zahvalju-
jem vam i što su moji roditelji ovdje kraj mene. Zah-
valjujem što s ponosom mogu reći da sam Hrvatica.
Ah, ta 1991.! Ne ponovila se.
Rad napisala uĉenica Matea Jovanović, 7.a
8
II. KAMP PAPUĈKIH RENDŢERA 2012.
Kao i prošle godine deset osmaša dobilo je priliku za dan u priro-
di koji će provesti s papučkim rendţerima. Kada smo napokon s
nestrpljenjem dočekali i taj dan, automobilima smo krenuli do
Orahovačkog jezera gdje nas je dočekao naš vodič i rendţer Mi-
ro. S jezera smo pješke krenuli do Šaševa. Šetali smo dva sata i
trideset minuta, prešli jedanaest kilometara. U početku je bilo
teško, ali poslije kada smo se uhodali to je bila kao lagana šetnji-
ca i zabava s prijateljima iz Orahovice koji su takoĎer išli s na-
ma. Nismo zalutali jer su rendţer Miro i naši nastavnici znali
kamo idemo pa su nas tako doveli ravno na Šaševo. Nakon što
smo se odmorili, imali smo kratko predavanje o topografskim
kartama. Onda smo se podijelili u četiri skupine, svaka skupina
morala je skupiti suho lišće i grančice kako bi mogla zapaliti vat-
ru. Dobili smo samo jednu šibicu i skupina koja je prva zapalila vatru pobijedila je, a pobijedila je skupina
A. Nakon toga došao je red na ručak, ručali smo grah. Poslije ručka smo se opet podijelili, ali sada u tri sku-
pine i morali smo sastaviti šatore. Uz puno muke i truda, malu pomoć nastavnika, uspjeli smo svi sloţiti. Na
kraju smo saznali da ga je teţe spremiti nego sastaviti. Još smo se spuštali niz uţe, meni je to bio najzanim-
ljiviji dio. Svi smo išli dvaput, prvi put bojaţljivo, ali drugi put kao pravi profesionalci.
Vratili smo se kući s majicama i kapama za uspomenu i s puno novih i bogatih iskustava!
Matea Milovac, 8.a
OLIMPIJSKI DAN
Dana 10. rujna 2012. godine u našoj školi
obiljeţen je Hrvatski olimpijski dan.
Započeli smo prezentacijom o Olimpijadi i olimpijskim pob-
jednicima koju je vodio učenik 8. razreda Daniel Šumski. U
8:30 sati odrţana je sveta misa za učenike i učitelje povodom
početka nove školske godine. Nakon mise stariji učenici išli
su na igralište, a mlaĎi u dvoranu. Natjecali smo se u igranju
graničara, potezanju konopa, nošenju jaja u ţlici, košarci i
sličnim igrama.
Nakon dobro provedenog dana svi smo zadovoljni otišli kući.
Magdalena Vorih, 4.a
9
Posjetili smo...
Uĉenici razredne nastave povodom Djeĉjeg tjedna posjetili su Djeĉje kazalište Branka Mihaljevića u
Osijeku i pogledali predstavu Emil i detektivi. Nakon vrlo napete i uzbudljive predstave uputili su se
prema Cinestaru. Tamo su pogledali 3D animirani film Ledeno doba 4.
I uĉenici osmih razreda posjetili su Osijek, ali oni su bili u Hrvatskom narodnom kazalištu gdje su
pogledali mjuzikl Jalta Jalta.
Učenici trećih i četvrtih razreda išli su u školu pliva-
nja. Škola plivanja odrţavana je u odmaralištu Crve-
nog kriţa „Merkur― u Orahovici. Škola plivanja
trajala je od 14. 11. 2012. do 27. 11. 2012. U pratnji
su bile naše učiteljice, a trenirao nas je profesor Hr-
voje Ţunec.
Prvi dan nas je testirao da vidi koliko tko zna pliva-
ti. Bilo je uzbudljivo. Ja sam već prije naučila pliva-
ti pa mi nije bilo teško. Svaki dan gledala sam kako
trener objašnjava i uči učenike koji ne znaju plivati.
Neki su se učenici bojali vode i plivanja pa ih trener
uz sav trud nije uspio naučiti. Meni je to bilo čudno
i razmišljala sam kako je lako plivati. Tada sam je
sjetila da je i meni u početku bili teško. Najljepše mi
je bilo skakanje u vodu. Učenici koji baš nisu znali
plivati koristili su razna pomagala. Svima nam je
bilo zanimljivo. Deset dana plivanja brzo je prošlo.
Dobili smo diplome i vratili se svakodnevnoj nasta-
vi. Svi smo bili veseli jer je većina učenika znala
plivati, a tuţni što je škola plivanja brzo završila.
Marija Kajtazi, 4.a
ŠKOLA PLIVANJA
13. prosinca posjetili smo
HNK u Osijeku te smo gledali
mjuzikl „Jalta, Jalta―. Cijeli mju-
zikl bio je popraćen dinamičnom
glazbom koju je napisao Alfi Ka-
biljo.
Radnja se zbiva 1945. go-
dine za vrijeme konferencije na
Jalti, kada su tamo boravili Chur-
chill, Staljin i Roosevelt, a glavni
je lik Nina Filipovna, sobarica vile
Aramovski, koju je utjelovila Da-
nijela Pintarić. Glavni su glumci
takoĎer: Griša ( Davor Radić ),
ruski sobar; Stenli ( Dali Mor ),
engleski sobar; Lari ( Ladislav
Vrgoč ), američki sobar. Nina Fili-
povna krije rješenja za sve proble-
me. Glavna je prepreka čuvena
Zelena livada koja se nalazi na
Antarktiku, a oko nje nastaju svi
problemi. Umjesto da svijet
„trgaju na komadiće―, ruski sobar
Griša, engleski Stenli i američki
Lari nadmeću se za veliko srce
osebujne domarke vile Aramovski,
Nine Filipovne, no na kraju su se
svi zakleli na vječno čuvanje tajne
Zelene livade i ravnomjerne pod-
jele. Nina Filipovna lik je koji po-
kazuje
ljudsku
snalaţlji-
vost i poš-
tenje. Naj-
više mi se
svidio lik
Samuela,
sluge u
grofovskoj
vili Ara-
movski,
koji je pub-
liku cijelo
vrijeme
zabavljao i
izazivao smijeh u redovima parte-
ra i okolnih loţa. Kostimografki-
nje su Ika Škomrlj i Dţenisa Peco-
tić, a kostimi su vrlo maštoviti i
svidjela mi se raznolikost njihovih
boja. Dojmile su me se i frizure
koje predstavljaju Rusiju, iako je
svaka posebna na svoj način. Sce-
nograf je Ossman Arslanagić, a
scena je bila ureĎena i osmišljena,
sviĎa mi se postava scene i kako
nam je dočarana cijela okolina.
Pozornicu je takoĎer krasio crveni
zastor koji je označavao početke i
krajeve činova. Publika je s pozor-
nošću i zainteresiranošću pratila
sve dijelova te glumce nagraĎivala
velikim pljeskom na završetcima
činova.
SviĎa mi se cijeli mjuzikl i
bio mi je jako zabavan te bih ga
htjela ponovno gledati. Glazba je
izraţena u svim činovima i sve su
pjesme otpjevane snaţno, a najviše
me se dojmila završna pjesma
„Neka cijeli ovaj svijet― koja spa-
ja sve glumce te tom pjesmom
završava mjuzikl.
Mirta Peček, 8.a
“Prikaz mjuzikla Jalta, Jalta“
10
Znamo da učenje nije najomiljenija aktivnost većini učenika. Zanimalo nas je koliko i
na koje sve načine uče učenici naše škole te smo proveli malu anketu. TakoĎer vam
donosimo nekoliko savjeta kako što uspješnije učiti.
Mali savjeti za uspješno učenje
Kako uĉiti?
Kreni polako i planirano, odredi
točno koliko čega imaš naučiti te
koliko vremena imaš na raspolaga-
nju.
Potrudi se da za vrijeme učenja
zaista misliš na ono što učiš! Ako
se koncentriraš na gradivo, brţe
ćeš ga zapamtiti i samim time ćeš
prije biti gotov/a s učenjem i imat
ćeš više vremena za druge aktiv-
nosti.
Ponekad moţda stvarno nemaš
motivacije za učenje ili te moţda
muči neki problem. Tada ništa
nećeš postići ako sjediš za knji-
gom, a zapravo razmišljaš o neče-
mu drugom. Ako se baš nikako ne
moţeš usredotočiti na učenje, za-
bavi se nekom drugom aktivnošću
- nazovi prijatelja/icu i sl. Kada
završiš s tim, pokušaj se ponovno
vratiti učenju!
Plan uĉenja
Dobro je prije početka učenja nap-
raviti raspored vremena, tj. raspo-
red aktivnosti koji obuhvaća uče-
nje, ali i zabavu te sve tvoje ostale
obaveze.
Razmisli o predmetu koji trebaš
naučiti te odredi vrijeme koje ti je
potrebno za njega (to moţeš odre-
diti prema broju lekcija, količini
teksta i sl.). Nastoj učiti od 20 do
30 minuta, nakon toga obavezno
napravi pauzu od 5 do 10 minuta
kako bi ti se naučeno gradivo
„posloţilo―, a i kako bi se odmori-
o/la prije daljnjeg učenja. Nakon 2
sata učenja, uzmi pauzu od pola
sata. Stanke su izuzetno vaţne u
procesu učenja te ih se trebaš pri-
drţavati.
Svaki dan povećavaj vrijeme uče-
nja (dovoljno je po 10-15 minuta)
više nego dan ranije i budi pon-
osan/na na svaki svoj uspjeh. Ako
učiš koncentrirano i s pauzama, ne
bi trebao/la učiti više od 2-3 sata
dnevno.
Mjesto za uĉenje
Iskustva govore da većini djece
odgovara ukoliko uvijek uče na
istom mjestu. Poţeljno je da to
bude miran kutak kako bi se mog-
ao/la koncentrirati samo na učenje.
Preporuča se da to bude radni stol
gdje moţeš uspravno sjediti i ne
opterećivati kraljeţnicu, a i kod
neke djece se zaista pokazalo da
bolje uče npr. na krevetu, debelom
tepihu na podu i sl.
Ukoliko se teško koncentriraš na
odreĎenom mjestu, uzmi nekoliko
dana i probaj učiti na nekoliko
različitih mjesta gdje ti se čini da
bi mogao/la imati najbolju mogu-
ću koncentraciju. Mjesto gdje ti se
čini da si najbolje i najviše naučio/
la, uzmi kao mjesto za daljnje uče-
nje.
Prostor za učenje ne smije sadrţa-
vati stvari koje bi ti mogle odvla-
čiti pozornost (TV, časopise, igri-
ce,...) odnosno, TV, kompjuter,
mobitel i sl. trebaju biti isključeni.
Evo nekih savjeta kako aktivno uĉiti:
- Ponovi ono što ste učili toga dana u školi.
- Označavaj gradivo flomasterima, bojicama i papirićima u
različitim bojama. Često se koriste različite boje marke- ra
koji označavaju stupanj vaţnosti gradiva (npr. ţuta: naj-
manje vaţno, zelena:vaţno, crvena: najvaţnije).
- Što više ponavljaš ono što si naučio/la veća je vjerojat-
nost da ćeš gradivo zapamtiti na duţe vrijeme
- Slušaj na satu! Što više toga zapamtiš u školi, manje ćeš
morati učiti kod kuće
- Obavezno zapiši što je nastavnik zadao za domaću za-
daću
- Ukoliko primijetiš da s odreĎenim predmetom/gradivom imaš problema, što prije potraţi pomoć! Uvijek moţeš
potraţiti pomoć kod svojih roditelja koji su tu da ti pomognu u svakom trenu. TakoĎer se moţeš osjećati slobod-
no pitati nastavnika za pojašnjenje.
Aktivno uĉenje = uspješno uĉenje
Aktivno uĉiti znaĉi uĉiti s razumijevanjem! Nije dovoljno samo «sjediti za knjigom» i razmi-
šljati o tome koja je serija sada na TV-u ili koju igricu ţeliš igrati. Znanje neće samo od sebe
prijeći iz knjige u tvoju glavu ukoliko se malo ne potrudiš.
11
Rezultati provedene ankete:
Anketa – UĈENJE
Učim: a) svaki dan
b) samo prije ispita
c) uopće ne učim
Učim: a) uz TV ili radio
b) u potpunoj tišini
c) uz tipkanje na mobitel
Učim: a) čim doĎem iz škole
b) navečer
c) ujutro prije škole
Učim tako da: a) podcrtavam najvaţnije
b) samo čitam
c) ispisujem najvaţnije
Učim: a) uvijek na istom mjestu
b) na stolu s hranom
c) gdje stignem
Učim: a) s prijateljima
b) sam / sama
c) s roditeljima
Kad učim razmišljam o: a) igri
b) prijateljima
c) o onome što piše u knjizi
Na satu: a) paţljivo slušam
b) misli mi uvijek odlutaju negdje drugdje
c) razgovaram s prijateljima
Prija pisanja testa ja sam: a) miran / mirna
b) namiran / nemirna
c) uzbuĎen/ uzbuĎena, ţelim čim prije početi pisati
Domaću zadaću pišem: a) redovito
b) ponekad
c) nikad
Rezultati ankete pokazali su da većina učenika uči svaki dan, da uče u potpunoj tišini
većinom navečer. Na pitanje kako uče većina ih odgovara da samo čitaju, uvijek na
istom mjestu i većinom sami. Kada uče razmišljaju o onome što piše u knjizi, prije
pisanja testa većina je uzbuĎena i ţeli čim prije početi pisati, a na pitanja o domaćoj
zadaći većina učenika odgovara da ih piše redovito.
Krenete li hrabro stazom svojih snova i pokušate ţivjeti ţivot koji ste zamislili,
doţivjet ćete uspjeh…RoĊeni ste za uspjeh, a ne za neuspjeh. Thoreau
12
Zima je … Dobro se obucite! Ne zaboravite kapu, šal, rukavice. Prošećite zimskim mjesecima,
osjetite ljepotu blagdana i prvih pahulja.
Snijeg, snijeg
Snijeg, snijeg, pada snijeg
Djeca se čuju i njihov smijeh.
Grudu po grudu valjaju
I poznati lik sastavljaju.
Snijeg, snijeg, pada snijeg
Djeca prave snješka
S licem prepunim smiješka!
Snijeg, snijeg, pada snijeg
Po zraku pahulje lete
Pahulja po pahulja
I snježni pokrivač se plete.
Snijeg, snijeg, pada snijeg
Polako se spušta noć
I već umorna djeca
Kući moraju poć.
Snijeg, snijeg, pada snijeg
U tamnoj, tamnoj noći
Dok tisuće i tisuće pahulja
Blistaju svom svojom beskrajnom moći..
Nikolina Kolenko, 5.b
Zimski dan
Istreslo je nebo plavo
košaricu svoju.
Lete iz nje na sve strane
pahuljice u raju.
Svuda lete,
vrte se u krug.
Plešu neki čudan ples
i padaju na put.
Kakav divan zimski dan,
radosna su djeca sva.
Snijeg je svuda oko nas,
pojurimo brzo van!
Marko Margetić, 5.b
Zima
Meni je zima lijepo godišnje doba. Počinje u prosincu. Veselim
se zimi zato što pada snijeg, a ja volim igre na snijegu. Volim
praviti snješka i sanjkati se. Zimi je i moj najdraţi blagdan, Bo-
ţić. Priroda mi lijepo izgleda kada je prekrivena bjelinom snije-
ga. Hranim gladne ptičice. Ova zima će uskoro proći, a ja ću ţelj-
no iščekivati novu zimu.
Teuta Kajtazi, 2.razred
Zima
Kada počnu padati bijele pahulje i kada mi se lice zacrveni od
hladnoće, stiglo je moje omiljeno godišnje doba. Volim zimu i
klizanje na ledu. S obitelji pravim snjegovića i zimski snjeţni
tobogan. Napunimo vreće pune slame i spuštamo se niz naš zim-
ski tobogan. Uţivam u zimskim radostima i zato mi je zima naj-
draţe godišnje doba.
Larisa Goluska, 2. razred
Lara Ţic, 2. razred
13
Ni prošle godine sveti Nikola nije zaobišao našu školu. Pu-
nom je vrećom posjetio sve razrede i darovima razveselio
učenike.
Darovi svetog Nikole
Sveti Nikola uvijek donese lijepe
darove, a ako smo zločesti dobije-
mo i šibu. Svi jedva čekamo sve-
tog Nikolu. Ove sam godine dobila
kišobran, trenirku, čizmice i tenisi-
ce. Sveti Nikola nas je posjetio i u
razredu. Pjevali smo i plesali. Svi
smo bili zadovoljni i sretni zbog
poklona koje smo dobili.
Gordana Pipek, 4.b
Božićna priredba
Lara Ţic, 2. razred
Franĉeska Brajnović, 1. r
Sara Dorinko, 3.razred
Katarina Vengust, 3.razred
14
Sredinom veljače bilo je jako veselo, šareno i zaljubljeno… Na pokladni utorak školom su zavladali zombiji, kraljevi, vještice, vile, princeze, ratnici… zabavljali su nas klaunovi, štrumfovi, havajske plesačice …. Dva dana kasnije školske ho-
dnike ispunio je osjećaj ljubavi, proslavili smo dan zaljubljenih—Valentinovo.
Povodom Valentinova održan je natječaj- Najljepša ljubavna pjesma. Prema mišlje-
nju stručnog ţirija najljepšu ljubavnu pjesmu napisao je Luka Bolješić- Prva ljubav.
Dok sam u drugi razred pošao,
tebe sam ugledao.
Nisam ni ja znao,
ali prema tebi nešto sam osjećao.
Cijelo vrijeme o tome sam razmišljao,
ništa nisam znao.
Još dok sam spavao
o tebi sam sanjao.
Tek na Valentinovo
bio sam poludio
jer shvatio sam da
u tebe sam se zaljubio.
Nisam znao što da radim
ni kako da ti kaţem.
Kad bih ti rekao,
izgledalo bi kao da laţem.
Luka Bolješić, 5.b
Karneval je razdoblje od bogojavljanja do korizme u kojem se
prireĎuju povorke maškara, kostimirani i maskirani plesovi. To je
vrijeme obiljeţeno različitim običajima koji imaju svoje posebno
značenje na pokladni utorak /Mesopust/ i čistu srijedu /Pepelnica -
prvi dan korizme/.
Karneval se slavi posvuda u svijetu. Najvjerojatnije se razvio iz
rimskih bakanali- ja, luperkalija i
saturnalija, ali je utemeljen i na
magijskom vjero- vanju u gonjenje
zlih sila, kao i pro- tjerivanje zime.
Opće ozračje maš- kara obiljeţeno je
humorom, zadirki- vanjem, iznenad-
nim dogaĎajima i neobičnim pona-
šanjima.
U doba maškara imamo priliku na različite načine iznijeti
svoje strahove i simbolično ovladati onim što nas plaši,
zbunjuje, koči i zaustavlja. Pobijediti simbolično moć vje-
štice, moć batine, moć straha te ovladati njima i ismijati ih,
svrha je mnogih igara i aktivnosti u doba maškara.
Imamo priliku i biti netko drugi. Imamo priliku gledati svijet iza
tuĎeg lica. Imamo priliku biti otvo- reni, izraziti svoje osjećaje, pokazati našu
maštu i dokazati hrabrost.
Karneval je …..
Ljubav
Ljubav je kao proljeće.
Ljubav moraš pronaći u svome
srcu.
Za ljubav se moraš boriti,
jer ljubav je danas teško naći.
Barbara Kovačić, 4.b
15
Sredinom veljače bilo je jako veselo, šareno i zaljubljeno… Na pokladni utorak školom su zavladali zombiji, kraljevi, vještice, vile, princeze, ratnici… zabavljali su nas klaunovi, štrumfovi, havajske plesačice …. Dva dana kasnije školske ho-
dnike ispunio je osjećaj ljubavi, proslavili smo dan zaljubljenih—Valentinovo.
Povijest Valentinova ogrnuta je misterijom. Postoje razna objašnjenja o
nastanku ovog blagdana, a većina njih je povezana s imenom sv. Valenti-
na.
Prema legendi, Valentin je bio vrlo poštovan svećenik koji je ţivio u 3.
stoljeću u Rimskom carstvu. Tada je na vlasti bio car Claudius II. koji je
zaključio da su neoţenjeni muškarci puno bolji vojnici od onih koji imaju
supruge i djecu. Stoga je car zabranio da se mladi muškarci ţene. Ovu su
odluku poštivali svi svećenici, ali Valentin se nije s tim slagao i potajno je
nastavio vjenčavati mlade ljude. Kada je car otkrio što je Valentin učinio,
naredio je da ga pogube. Valentin je pogubljen na dan 14. veljače. Nedugo
nakon njegove smrti proglašen je svecem, a papa Gelasius je godine 496.
proglasio 14. veljače danom sv. Valentina, zaštitnika zaljublje-
nih.
Danas Valentinovo nije samo dan zaljubljenih već i
dan ljubavi i poštovanja prema nama dragim osobama. Tra-
dicionalno se na Valentinovo daruju cvijeće, slatkiši i čestitke.
Zašto slavimo Valentinovo?
Karnevali u Hrvats-
koj: Riječki karneval, Zvon-
čari, Samoborski fašnik, An-
tonja u Kastvu, Šmričke
mačkare, MeĎimurski fašnik,
Novljanski mesopust, Buše u
Baranji, Korčulanske kumpa-
nije, Sveti Vlaho i dubrovač-
ki karnévô.
Pobjednice školskog maskenbala
Ljubav
Ljubav je lijepa Ljubav je jaka
kao paukova mreţa, kao štit od zlata,
kao sjajno sunce i kao mač od srebra
mjesec što sja. i oklop od bronce.
Ljubav je čarobna Ljubav je dvoje ljudi,
kao čarobni štapić, ljubav je slatka
kao čarobnjakov šešir i kao bombon, kao šećer,
vilinski prah. Ljubav je prava.
Matea Krsnik, 4.b
16
Nove izvannastavne aktivnosti u našoj školi
Članovi Malih tamburaša:
Antonela Jusup, Meri Pielić, Luka Hat, Fran Kolač-
ko–Šćuric, Luka Bolješić, Jelena Zubak, Tomislav
Rugaš, Dora Habričko, Antonio Samardţić, Loana
Zeman, Matej Jurkin.
Istraţivali smo rad novih izvannastavnih aktivnosti , a posebno nas se dojmio sastav tambu-
raša koje vodi nastavnik Vjekoslav Palatinuš. Posjetili smo ih na jednoj od proba. Nastavnik je ljubazno i strpljivo odgovarao na sva naša pitanja i zbog
toga mu se zahvaljujemo.
Ako vas zanima što i kako rade Mali tamburaši pročitajte kratki intervju sa nastavnikom:
- Koliko dugo svirate, gdje ste počeli svirati i gdje vam je bio prvi nastup?
Nakon kratkog razmišljanja nastavnik se prisjetio da svira od 1991. godine, znači već pune 22 godine,
te da je počeo svirati u Gradini, u školskom zboru. Prvi nastup mu je bio takoĎer u Gradini u školi
koju je pohaĎao.
- Kada je s radom započela izvannastavna aktivnost Mali tamburaši i što vas je navelo da vodite ova-
kav tip aktivnosti?
Mali tamburaši s radom su počeli početkom školske godine 2012./2013., a cilj voĎenja ove aktivnosti
očuvanje je narodne tradicije sviranja tamburica.
- Koliko često imate probe sviranja?
Ne tako često, ali dovoljno, jedan dan u tjednu po dva sata.
- Koliko učenika pohađa aktivnost?
15 učenika od 4. od 8. razreda.
- Volite li više održavati nastavu ili svirati? Nakon kratkog smješka odgovorio je da je nastava posao, a sviranje hobi koji jako voli.
- Kada će biti prvi nastup nove skupine svirača?
„ Nadam se za Boţić.― – i ţelja im se ispunila. Nastupili su na Boţićnoj priredbi s pjesmom Zvončići.
Oduševili su publiku i dobili veliki pljesak.
Anamaria Hat, 7.a i Lana Biondić,8.b
Nastup povodom Dana škole
Prvi nastup na Boţićnoj priredbi
17
MALI KNJIŢNIĈARI
Zanimao nas je rad skupine Mali knjiţniĉari pa smo odluĉili provesti intervju s knjiţniĉar-
kom te djecom koja sudjeluju u toj aktivnosti kako bismo saznali nešto o radu te skupine.
1.Kako se zovete?
Zovem se Marija Findrik.
2.Koliko drugo radite u našoj školi?
U ovoj školi radim godinu dana. A usporedno s ovom,
radim u još jednoj školi. U svakoj pola radnog vremena.
3.Je li rad u knjiţnici onakav kakvim ste ga zamišljali?
Rad u knjiţnici još je bolji od onakvog kakvog sam ga
zamišljala. Prva iskustva stekla sam na praksi koju sam
obavljala ukupno četiri godine tijekom fakulteta. Svo is-
kustvo stečeno iz prakse sada primjenjujem u svom radu.
Najvaţnija je fleksibilnost u ovome poslu, što zapravo čini
veliko zadovoljstvo u radu.
4.Koja vam je najdraţa knjiga?
Najdraţa knjiga mi je Zločin i kazna Fjodora Mihajloviča
Dostojevskog.
5.Opišite svoj radni dan u knjiţnici.
Radni dan u knjiţnici izgleda otprilike ovako:
Moj radni dan započinje dolaskom u školsku knjiţnicu.
Pregled polica, jesu li sve knjige u redu posloţene, potom
pregled sluţbenog maila, pregled internetske stranice na-
mijenjene knjiţničarima, sve u svrhu pronalaska novih
informacija vezanih za struku, a zatim pregled rasporeda
za taj radni dan. Svaki dan odreĎen je nekim novim poslo-
vima koji će se taj dan obavljati. Većinom je radni dan
odraĎen uz suradnju s učenicima, posudba i razduţivanje
knjiga, pomoć u pronalaţenju odreĎenih knjiga i raznih
informacija za učenike, ali i učitelje, ureĎivanje panoa,
stručna obrada knjiga, odrţavanje nastave u školskoj knji-
ţnici iz knjiţnično-informacijskog obrazovanja, ali i po
do-
govoru s učiteljem, itd. Svaki je radni dan drugačiji. Sa-
ma si odreĎujem količinu i vrstu posla koju ću obavljati
taj dan jer se često znaju dogoditi neke nepredviĎene ak-
tivnosti u kojima trebam sudjelovati. stoga nema vremena
za obavljanje poslova koje sam si taj dan odredila, iz toga
vidljiva ta fleksibilnost prema obavljanju posla. Posao
knjiţničara podijeljen je na tri glavne djelatnosti, a to su:
odgojno-obrazovna djelatnost, stručna djelatnost i kultur-
na i javna djelatnost. U ovoj prvoj knjiţničar ima veliku
zadaću i cilj suraĎivati s učenicima i učiteljima, što više
im pomoći u realizaciji odgoja i obrazovanja.
6.Vole li djeca ĉitati knjige i posuĊuju li ih ĉesto?
Svaki učenik je poseban, i mnogi ne vole čitati samo zato
jer zapravo nisu svjesni koliko je lijepo čitati i svakom
pročitanom knjigom naučiti nešto novo. No, tu su i oni
učenici koji vole čitati. Svi učenici barem jednom mjeseč-
no posude knjigu.
7. PosuĊuju li nešto osim lektira?
Mali broj učenika, uglavnom djevojčica, posuĎuje naslove
koji nisu vezani za lektiru.
8.Je li vam dosadno za vrijeme nastave?
Za vrijeme nastave nije mi dosadno jer imam dovoljno
obaveza koje odraĎujem, a radim ih u miru i tišini, što
smatram prednošću svoga posla.
9.Koliko djece pohaĊa ovu aktivnost?
Ovu aktivnost pohaĎaju 4 učenice iz 4. i 5. razreda.
10.Kako ste došli na ideju o poĉetku rada te skupine?
Knjiţničarska skupina djeluje u okviru programa izvanna-
stavnih aktivnosti. Osnovana je iz potrebe pomoći djelo-
vanja školske knjiţnice, ali i iz potrebe upoznavanja uče-
nika s načinom poslovanja knjiţnice.
11.Jesu li zainteresirani za rad?
Učenice su zainteresirane za rad, jako su vrijedne i zaista
mi je njihova pomoć posebno bila dobrodošla prilikom
ureĎivanja knjiţnice 2012. godine.
18
12.Što radite na toj aktivnosti?
Neke aktivnosti dogovaramo zajednički, a neke po potre-
bi, a opći dio programa koji se provodi tijekom cijele go-
dine je:
- upoznavanje s temeljnim pojmovima knjiţnične djelat-
nosti: knjiţna/neknjiţna graĎa (vrste, osobine), knjiga
(dijelovi, podaci: autor, naslov, nakladnik, godina izda-
nja), knjiţnica (vrste, zadaće, funkcije), katalozi knjiţnice
- upoznavanje općih osobina i zadaće školske knjiţnice
- upoznavanje sadrţaja propisanih Planom knjiţnično-
informacijskog obrazovanja
- sadrţaj, smještaj i raspored učeničkog knjiţnog fonda
- obrada i zaštita knjiga: lijepljenje signatura, umotavanje
i popravak knjiga
- estetsko ureĎivanje knjiţnice: slaganje knjiga, čišćenje
polica, ureĎivanje panoa
- razvrstavanje periodike i AV graĎe
- pomoć u reviziji i otpisu graĎe
- pomoć u organizaciji tematskih izloţbi u knjiţnici i ure-
Ďenju prigodnih panoa (prema planu obiljeţavanja značaj-
nih datuma ili obljetnica)
- sudjelovanje u tematskim radionicama i predavanjima
Osim ovoga još je dosta mogućnosti koje se mogu odradi-
ti.
13.Jeste li sudjelovali u nekim obiljeţavanjima?
Sudjelovali smo dosada u obiljeţavanju Mjeseca hrvatske
knjige i MeĎunarodnog dana školskih knjiţnica i Boţića.
14.Koji je cilj te aktivnosti?
Cilj je aktivnosti osposobljavanje učenika za cjeloţivotno
učenje. Radom skupine učenici proširuju znanja o radu
školske knjiţnice, knjiţničnoj djelatnosti općenito te o
tehnikama i metodama samostalnog intelektualnog rada i
učenja, posebno načinima pronalaţenja i vrednovanja
informacija.
INTERVJU S UĈENICIMA – MALIM KNJIŢNIĈARIMA
Intervju napisale: Ana Pleić i Lana Biondić, 8.b
.Zašto ste se odluĉili pohaĊati ovu skupinu?
Zanimljivo nam je biti u školskoj knjiţnici, volimo
knjige, volimo pregledavati i biti okruţeni knjiga-
ma pa smo se zato i odlučili pohaĎati ovu aktiv-
nost.
2.SviĊa li vam se rad skupine?
SviĎa nam se rad skupine jer radimo puno toga,
kao na primjer, pomaţemo knjiţničarki u slaganju
knjiga, zaštiti knjiga, ureĎujemo pano, učimo gla-
goljicu…
3.Koja vam je najdraţa knjiga koju ste proĉita-
li?
Najdraţe pročitane knjige su nam: Vlak u snijegu, Druţba Pere Kvrţice,
Emil i detektivi.
4.Ĉitate li redovito lektire?
Redovito čitamo lektire, a i nekad pročitamo knjigu koja nije propisana za
lektiru.
5.Kojim danom se okupljate?
Okupljamo se četvrtkom 6. sat.
6. Kakve knjige volite ĉitati?
Volimo čitati priče, pjesme, sve dječje autore.
19
Na ţupanijskom Lidranu 2013. predstavili su nas Luka Hat (monolog) i Tomislava Vengust (literarni rad).
Jednog jutra probudila sam se kao maĉka
Jednog lijepog jutra probudila sam se kao mačka! Umjesto u
lijepom, mekom, toplom krevetu ja sam se probudila na tvrdom,
popucalom betonu. Bila sam začuĎena što sam tako niska, no kad
sam pogledala oko sebe vidjela sam da imam lijepu meku dlaku.
Moj je tata izašao van! Skoro me zgazio, njegova je noga bila velika
kao moje tijelo! Odmah sam potrčala i uhvatila se za zelenu mreţu.
Tata se počeo smijati i otišao u auto. Boravila sam u dvorištu nekoli-
ko dana s drugim mačkama. Baka je izašla van i ostavila vrata otvo-
rena. Nosila je, kao i uvijek, svoju muholovku. Počela sam joj govo-
riti da sam gladna, da sam ţedna, a baka je govorila: „ Šic, šic!― Otr-
čala sam u kuću kroz otvorena vrata do mamine kuhinje. Skočila
sam na stol i zgrabila „klopu―. Slučajno sam ušla u svoju sobu, vid-
jela sam da nema mojeg ormara, stola, knjiga, pa čak ni kreveta!
Legla sam na pod i počela plakati. Mijaukala sam i traţila izlaz iz ovog pakla. Izašla sam iz kuće i pomisli-
la kako ću zauvijek ostati mačka. I to gladna, ţedna i neispavana mačka na koju nitko ne obraća pozornost.
Odjednom zvoni mobitel. Budim se. Što je? Što je? Mama viče: „ Zakasnit ćeš u školu!― Ustajem i
shvaćam da je to bio samo san pun mašte. Ujutro se pogledam u zrcalo i shvatim da sam opet lijepa djevoj-
čica, onakva kakvom me Bog stvorio.
Tomislava Vengust, 6.a
Na školskom natjecanju Lidrano 2013. sudjelovali su:
1. Martina Jukić, 8. a: monolog "Bogati otac, siromašni otac", Robert T. Kiyosaki,
Sharon L. Lechter (mentorica Kristina Krmpotić) i literarni rad „Stani uz me-
ne― (mentorica Kristina Krolo)
2. Luka Hat, 5.a: monolog "Ljepota ni(je) vaţna", Sanja Pilić
3. Marko Margetić, 5.b: „Zimski dan― (mentorica Kristina
Golubić)
4. Nikolina Kolenko, 5.b: „Snijeg, snijeg― (mentorica Kristina
Golubić)
5. Josipa Jambrešić, 5.b: „Jesen― (mentorica Kristina Golubić)
6. Lara Macanović, 5.b: „Ţuta haljina― (mentorica Kristina
Golubić)
7. Monika Bušljeta, 8.a: „Budi uz mene― (mentorica Kristina
Krolo)
8. Mirta Peček, 8.a: „Stani uz mene― (mentorica Kristina Krolo)
9. Tomislava Vengust, 6. a: "Jednog jutra probudih se kao mačka" (mentorica Kristina
Krolo)
20
Kako su vrijedni i marljivi učenici naše škole pokazalo se na brojnim ţupanijskim natjecanjima na kojima
smo sudjelovali.
VJERONAUK– Mirta Peček 8.a, Josip Som 8.a, Antun Zebec 8.a i Marko Bušljeta 6.a.
Osvojili su 3. mjesto na ţupanijskom natjecanju.
Mentor: Mirko Krolo
MATEMATIKA – Terezija Som učenica 4.b razreda, 9. mjesto. Mentorica: Evica
Medved
HRVATSKI JEZIK- Mirta Peček 8.a, 2.mjesto; Antun Zebec 8.a, 8. mjesto i Matea
Milovac 8.a, 10 mjesto.
Mentorica Kristina Krolo
GEOGRAFIJA– Marko Matijašec 8.b, 7. mjesto i Filip Falat 8.b, 9. mjesto.
Mentorica: Latica Harauzek
POVIJEST- Deni Kolačko 8.b, 7. mjesto.
Mentor: Vjekoslav Palatinuš
BIOLOGIJA– Mirta Peček 8.a, 2. mjesto; Lana Biondić 8.b, 3. mjesto; Anamarija
Hat 7.a, 4. mjesto i Josipa Jambrešić 7.b, 8. mjesto.
Mentor: Velimir Tresk
KEMIJA– Marin Bašek 7.a, 1. mjesto; Daniel Vidaković 7.a, 4. mjesto; Andreja Gojić 7.a,
6. mjesto; Anamaria Hat 7.a, 8. mjesto; Josip Som 8.a, 3. mjesto; Antun Zebec 8.a, 4. mjesto
i Mirta Peček 8.a, 5. mjesto.
Mentor: Velimir Tresk
SPORTSKI USPJESI
Završnica ţupanije u malom nogometu- dječaci—osvojeno 3. mjesto
Voditelj: Ivica Perković, prof.
Ţupanijsko prvenstvo u košarci za djevojčice—osvojeno 1. mjesto
Voditelj: Ivica Perković, prof.
Pobjednice: Nina Ramić, Samanta Barać, Elena AnĎelić, Josipa Jambrešić, Ines Vidović, Iva Kolačko,
Martina Čilag, Marija Mečenero, Nikolina Kolenko, Valentina Beštek.
21
LIK 2013 "Eko-etno moda" izloţba radova učenika osnovnih i srednjih škola iz područja vizualnih umjetnosti i dizajna. Ovogodišnja je
tema Odrţivi razvoj – EKO-ETNO MODA, zamišljeni odjevni predmeti od recikliranog materijala.
Sanela Ognjenović, 8.a Meri Pielić, 8.a
Tomislava Vengust, 6.a Monika Bušljeta, 8.a
Rad predloţen za drţavno natjecanje
22
Proljeće je tu
Proljeće je tu,
Proljeće je tu.
A kada je proljeće
I cvijeće je tu.
Ono nas gleda
Svojim malim okom šarenim.
Barbara Kovačić, 4.b
Proljeće i visibabe
Proljeće nam je došlo
S visibabama bijelim.
Bijelo zvono javlja
Da proljeće stiţe.
Evo našeg proljeća dragog!
Svi smo sretni
Jer došlo je proljeće...
Larisa Šokac, 4.b
Proljeće
Proljeće je stiglo i s njim novo veselje
Za djecu i mlade.
Igra i pjesma za sve ljude svijeta.
Mir za starije i umorne.
Proljeće, i cvijeće je stiglo.
Visibabe, šafrani, ljubičice i cica-
mace.
„Cvijeće je niklo!― vikala su djeca
S veseljem u vrtu.
Puno ljubavi i mira s proljećem je stiglo.
Matea Krsnik, 4.b
Proljeće u riječi i slici
Gabrijela Mačković, 4.b
Maćuhica Maćuhice, kakve li se boje?
Toplo sunce te kupa,
svojom toplinom grli.
Hladan vjetar mrsi ti
latice njeţne kao baršun.
O, maćuhice mala,
kako si samo mila i draga!
Ti, mali cvijetak
bojama svojim griješ nam srca,
njeţnim laticama duginih boja
daješ nam tako puno ljubavi.
Sara Čolić, 3. razred
Ivan Jelenčić, 2. razred
23
Marija Kriţek, 4.a
Proljetnice
Male visibabe su došle,
A za njima i šafrani
I još manji jaglaci.
Trava je lijepa i velika.
U malom vrtu su prolje-
tnice,
Lijepe male tratinčice.
Marko Grabovac, 4.b
Proljeće
Što to u proljeće raste?
Moţda visibabe i jaglaci,
šafrani i ljubičice.
Ptice lete i cvrkuću,
proljeće nam dolazi.
Nives Svečak, 4.b.
Uskrs u mojoj obitelji
Moja obitelj slavi Uskrs. Na
Uskrs slavimo Isusovo uskrs-
nuće, a moja je obitelj tada
jako sretna.
Uskrs slavimo tako da pospre-
mimo kuću, bojimo pisanice u
razne boje i izraĎujemo čestit-
ke. Na sam Uskrs imamo ru-
čak, veliki ručak, i onda se
okuplja cijela obitelj i svi su
sretni.
Proslava svake godine bude odlična. Jako volim Uskrs.
Matea Krsnik, 4.b
Uskrs u mojoj obitelji
Moja obitelj i ja svake godine slavimo Uskrs. Jako se radujem Uskrsu. Prije
Uskrsa radimo gnijezda, a nakon toga bojimo jaja. U nedjelju prije Uskrsa,
na Cvjetnicu idemo na svetu misu. Na misu idemo zato što je Isus prolazio
kroz Jeruzalem, a kada je tamo prolazio ljudi su ga dočekali s maslinovim
grančicama u ruci i klicanjem. Prije mise umijemo se u cvijeću. Na misu
nosimo cvijeće i maslinove grančice. Nakon tjedan dana dolazi Uskrs. Na
Uskrs slavimo Isusovo uskrsnuće. Kao i na Cvjetnicu tako i na Uskrs odla-
zimo na svetu misu. Na misu donosimo hranu da ju svećenik posveti. Posli-
je toga gledamo u gnijezda da vidimo što nam je uskršnji zeko donio. Ja
jako volim Uskrs zato što dobivamo darove, a što je još vaţnije cijela obi-
telj je na okupu.
Marin Milak, 4.a
Likovna grupa
Šetnjom do Čačinačkih ribnjaka, učenici i učiteljice razredne nasta-
ve, pozdravili su dolazak proljeća koje smo s nestrpljenjem čekali. Pozdrav proljeću !Pozdrav proljeću !Pozdrav proljeću !
24
ĈU VAJM O NAŠE ŠUME
Velika akcija sakupljanja starog papira
Povodom Svjetskog dana šuma u našoj školi odrţala se velika akcija sakup-
ljanja starog papira. Budući da će razred koji sakupi najviše papira biti nag-
raĎen, nastala je prava bitka za osvajanje nagrade. Cijela škola se natječe,
ali pravi se dvoboj odvijao izmeĎu 8.a i 7.a razreda. Na kraju je pobijedio 7.
a razred sa sakupljenih 600 kg papira.
Svi znamo da je puno uništenih šuma samo radi papira. Zato smo svjesni
vaţnosti očuvanja šuma. Brinemo o prirodi i ţelimo reciklirati što više tak-
vog otpada. U dva dana sakupljeno je oko 2,5 tone papira. Sakupljanju su
pomogli i naši vrijedni roditelji.
Jeste li znali …
da se recikliranjem 1 tone papira saĉuva 20 zrelih stabala, 180 000
litara vode, 7m3 šumskog prostora i 4 100 kWh elektriĉne energi-
je – to je dovoljno energije za odrţavanje prosječnog kućanstva 6 mje-
seci.
ŠTO JE RECIKLIRANJE...
Recikliranje je ponovno iskorištavanje sirovina iz otpad-
nog materijala. Sirovine koje se najčešće recikliraju su:
papir, staklo, plastika i metal. Simbol su recikliranja tri
strelice koje zatvaraju krug i označavaju odvojeno sakup-
ljanje, preradu i ponovnu upotrebu.
Molitva šume:
"Tek kad posijeĉete pos-
ljednje drvo, tek kad zat-
rujete posljednju rijeku,
tek kad upecate posljed-
nju ribu, tek tada ćete
spoznati da se novac ne
moţe jesti!"
D a n p l a n e t a Z e m l j e - 2 2 . t r a v n j a Već tradicionalnim Eko kvizom obiljeţili smo Dan planeta Zemlje.
U kvizu su sudjelovali učenici od 5. do 8. razreda, iz svakog razreda
po troje učenika koji su se meĎusobno natjecali u znanju iz ekologi-
je. Najbolje znanje pokazali su učenici osmog razreda: Filip Salopek,
Martina Makovec i Luka Čorda te odnijeli pobjedu na ovogodišnjem
Eko kvizu.
Izradili učenici 4.a
Petra Škiljić, 5.a
25
Priĉe iz ţabljeg svijeta
U utorak 19. oţujka 2013. našu školu posjetila je kazališna druţina „Putujuće
kazalište“ iz Osijeka. Izveli su predstavu pod nazivom „Priĉe iz ţabljeg
svijeta“. Saznali smo u koga se ţabac zaljubio i pomogli mu da vrati
svoju ljubav. Predstavu su pratili uĉenici od 1. do 4. razreda i naši vrti-
ćanci. Lijepo smo se zabavili i uţivali u predstavi.
Zemlja plaĉe
Ţivot Zemlje majke
daleko je od bajke.
Iscrpljena, na rubu snage,
a ljudi za to ne mare.
ZagaĎuju vodu, zrak i tlo
i čine veliko zlo.
Malaksalo hoda, hropti, kašlje
i zbog toga plače
svakim danom sve jače.
Jelena Zubak, 4.a
I ove smo se godine priključili
akciji "Zelena čistka".
Odlučili smo počistiti okoliš
naše škole te ga malo i uljepša-
ti. Tako smo posadili cvijeće
pred školom i uredili kamenja-
re.
Nismo čistili samo okoliš oko naše škole, već smo se uputili i malo dalje.
Sudjelovali smo u čišćenju prostora Parka prirode Papuk od Slatinskog
Drenovca do Jankovca, a u organizaciji JU Park prirode Papuk. Zemlja plaĉe
Kroz prozor gledam,
vani je oblačno.
Posvuda je tišina., čuje se sa-
mo grmljavina.
Tamno, mračno nebo
Ugasio se sjaj svijetlim
zvjezdicama.
Pao je mrak kao i prve kapi
kiše.
Mislio sam proći će…
Ali kako su sati prolazili
Kiša je padala sve više i više
…
Zemlja je trpila svu tu vlaţ-
nost
i skupa s nebom plakala.
Bilo je tmurno, dosadno.
Nikako nismo mogli ići van.
Sve je bilo blatno, mokro …
Zemlja je plakala i plakala ...
??????????????????
26
Pismo Adrianu Moleu
Dragi Adriane,
Već se dugo vremena nismo čuli. Nadam se da si dobro i da nemaš
nikakvih problema. Kada sam pročitao tvoj tajni dnevnik jako mi se
svidio jer u njega pišeš sve svoje probleme i poteškoće. Sviđa mi se
tvoje ponašanje, karakter i to što si odlučio voditi svoj dnevnik.
Nažalost tvoj tajni dnevnik pročitao sam samo jedanput, ali nadam se
da ću ga još koji put pročitati jer mi je to najbolja knjiga koju sam
ikad pročitao. Nadam se da ću pročitati i druge nastavke tvoga tajnog
dnevnika. Ti si mi najbolji lik od svih jer si realan i tvoja djela su
tinejdžerima jako zanimljiva. Šaljem ti puno pozdrava iz Hrvatske i
nadam se da ćeš uspijeti riješiti sve svoje probleme.
Josip Som, 8.a
Moja najdraţa lopta
Moja najdraţa lopta bila je razigrana, veselih boja i znatiţelj-
na. Svakoga dana s veseljem sam se s njom igrala. Zajedno
smo provodile ljetne dane, otkrivali svoje tajne i nove igre.
Svi su se divili njenoj ljepoti i razigranosti. Svi su htjeli takvu
loptu. Gdje god sam ja krenula, ona je išla sa mnom. Nismo
se razdvajale. Jednog ljetnog dana jedna nezgoda razdvojila
nas je zauvijek. Dok sam se igrala njome, odlutala je u ruţe i
probušila se. Bila sam jako tuţna i neutješna. Dobila sam
novu loptu, no ona nije mogla zamijeniti moju najdraţu, naj-
ljepšu, najrazigraniju i najraznobojniju loptu.
Karmen Jarnec, 4.a
Moja najdraţa lopta
Razmišljao sam o ovoj temi i pokušavao
se prisjetiti svih svojih lopti. Imao sam
stvarno svakakvih lopti. Košarkaške, no-
gometne, odbojkaške pa i one male bijele
lopte za stolni tenis. Ipak, nisam morao
dugo razmišljati o najdraţoj lopti. Imao
sam četiri godine kada sam s tatom išao na
prve košarkaške treninge. Tada sam od
tate dobio svoju prvu košarkašku loptu.
Bila je crvenkaste boje s lijepim crnim
linijama. S njom sam pogodio svoj prvi
koš. Nisam je puštao iz ruku. Nije ona bila
skupa, a ni previše lijepa, no za mene će
uvijek biti moja najdraţa lopta.
Nikola Krmpotić, 4.a
Jelena Mečenero, 2. razred
Dunja Viktorija Krolo, 1. razred
Frančeska Brajnović, 1. razred
Teuta Kajtazi, 2. razred
Stipe Japundţić, 2. razred
27
Lana Blagajac, 4.b
VULKAN
Zapisi iz budućnosti
Godine 6378. ljudi su napustili planet Zemlju i otišli na novootkriveni
planet po imenu Splateus.
Ljudi su došli na ideju preseljenja kada su ponestale zadnje zalihe nafte i
kada je planet bio toliko zagaĎen da su se djeca počela raĎati s opasnim bolestima. Pukovnik Kolovski iz
Rusije patentirao je najveći svemirski brod u koji su stali svi ljudi svijeta. Ljudi su napustili planet 1. 5.
6378. godine u 12:00 sati i otputovali u novi ţivot. Pukovnik Kolovski upravljao je brodom sa svoja dva
pomoćna robota koji su mu bili vjerni suradnici. Kada je brod sletio na planet Splateus, ljudi su prvih pede-
set godina ţivjeli u brodu, a kada su planet osposobili za ţivot i napravili 369 875 417 robota, odlučili su
svoj ţivot prepustiti njima. Roboti su slušali njihove naredbe sve dok jedan robot po imenu R2D2 nije odlu-
čio ujediniti sve robote i okrenuti ih protiv ljudi. Godine 6584. dogodila se velika pobuna robota. Plan robo-
ta bio je otjerati sve ljude s planeta Splateus kako bi oni imali slobodan ţivot bez zapovijedi. Ljudi su tada
na Zemlju poslali pet muškaraca i pet ţena da vide kakvo je stanje tamo te da ostave mačku i psa kako bi
mogli znati je li sada moguć ţivot na Zemlji. Nakon godinu dana opet je otišlo pet muškaraca i pet ţena na
Zemlju i rezultati su ih iznenadili. Mačka i pas su preţivjeli što je značilo da je moguće ţivjeti na Zemlji.
Ljudi su 1. 5. 7378. godine u 12:00 sati poletjeli na svoj stari planet u ţivot bez robota i bez onečišće-
nog zraka.
Andreja Gojić, 7. a
Moja obitelj
Moja je obitelj vesela i razigrana. Svako jutro u školu idemo ja
- Katarina, seka Tomislava, brat Gabrijel i brat Ţeljko. Moja
mama Jadranka rado nas sve ujutro probudi te odveze automo-
bilom u školu. Kada doĎemo iz škole, u vrijeme ručka, naša
baka Milica nam uvijek pripremi topli i fini ručak. A navečer
kada legnemo u topli krevet tata Tomislav daje nam poljubac u
čelo za laku noć.
Katarina Vengust, 3. razred
Jelena Mečenero, 2. razred
28
Sloboda Čovjek je roĎen s jedinstvenim ciljem, a to je vrlo jednostavno – da bude slobodan.
Svaki čovjek, usudio bih se čak reći i stvor zemaljskog čovječanstva, barem se jednom zapitao što
se nalazi s druge strane sjajne kugle – Sunca. Nekada sam osjećao
nepravdu prema tome što nisam izabran od strane Boţje da kra-
sim zemaljstvo kao veličanstveni orao. Tada bih uvijek znao sva-
ki kutak Zemlje. No, kako ne bi uvijek sve bilo savršeno, naš izo-
pačeni i pohlepni narod čini grozote za kojima slijedi najgora mo-
guća kazna – oduzeta sloboda. Dok smo svi mladi, lijepi i zdravi,
moramo zahvaljivati svim srcem što smo slobodni. Ne cijenimo
nešto dok nam to ne bude oduzeto. Kada bi barem više ljudi bilo
empatično pa više cijenilo ono što imaju. A ne znaju kako je u
nekim afričkim i azijskim drţavama gdje djeca nemaju djetinj-
stvo, osim ako se za djetinjstvo ne podrazumijeva teţak fizički
rad. Najgore od svega jest to što svatko ţeli komad „kolača―. Ta-
ko se izraţavam kako bih ublaţio istinu o strašnim ratovima gdje
prelijepa ţenska lica nikada ne budu otkrivena kako bi krasila
ljudske vidokruge. I to sve zbog politike ili kako ja volim reći
„političke slobode―.
MeĎu uništenim, ratnim i skrivenim ulicama pogubljeno je na
milijune ljudi, a što je još gore od toga, oduzeta im je najsavršeni-
ja, koju mi ne cijenimo ni „koliko je crno pod noktom― – sloboda!
Daniel Vidaković, 7. a
H A I K U P J E S M E U Ĉ E N I K A 5 . B
Puše tornado.
Stanovi su u zraku
u vječnom mraku.
Luka Bolješić
U ranu jesen
šareno lišće šušti,
vjetar ga nosi.
Lorena Samardţić
Ljeto se bliţi,
djeca sretno čekaju
ljetne praznike.
Vanesa Jurenec
Ljudi rade sad,
u šumi reţu drva
za jesenski dan.
Jakov Bolješić
Lijepo sunce
sjaji i grije more
pa ptice lete.
Fran Kolačko
Jedne jesenje
večeri jak vjetar je
jako puhao.
Lara Macanović
29
M o j a b a k a
Ponekad ljudi nisu svjesni koliko su zapravo sretni dok im neki dogaĎaj ne preokrene cijeli ţivot.
Ranije sam prisutnost bake u svom ţivotu uzimala, kako se to kaţe, „zdravo za gotovo―. Od roĎenja
je bila uz mene, konstanta u mome ţivotu kojoj sam se uvijek obraćala kada me majka jednostavno nije
razumjela. Bila je drugačija od svih drugih baka. Dok su bake mojih prijatelja nosile marame preko svoje
sijede kose te se još uvijek drţale starinske mode dok su izlazile iz kuće samo na nedjeljnju misu, moja me
baka učila kako napraviti zvijezdu u dvorištu svoje velike kuće dok se vjetar igrao s njenom kratkom pla-
vom kosom. Uvijek mi je prigovarala kako sam kao „drvena Marija― jer me sport nikada nije previše privla-
čio, više sam voljela zavući se u kuću te čitati knjige, čemu je ona potpuna suprotnost. Bila je najţivahnija
osoba koju poznajem, osmijeh joj se nikada nije skidao s lica. Ali, sve se to promijenilo jednoga prekrasno-
ga sunačanoga dana koji je bio tako lijep da čovjek pomisli kako se ništa loše ne moţe dogoditi na takav
dan. Moja je baka doţivjela srčani udar. Nekoliko dana koji su uslijedili bili su najgori u mome ţivotu. Nis-
mo znali hoće li preţivjeti, hoćemo li opet vidjeti onaj njen zarazni osmijeh. No bila je dovoljno snaţna te
izdrţala iako više nije bila ona stara. Više ne moţe ni u običnu šetnju otići sama, a kamoli da moţe trčati za
mnom po dvorištu kao nekada.
Sada cijenim svaki trenutak koji provodim uz nju jer znam da moţda uskoro neću imati priliku.
Anamaria Hat, 7. a
Tomislav Rugaš, 7.a Marija Kriţek, 7.a
30
Moje mjesto
Ja ţivim u mjestu po imenu Čačinci. Čačinci su u blizini gore Pa-
puk. U mome su selu rgovine, lijepe kuće, škola, crkva, ţeljezni-
ca… U Čačincima ima jedna sladole-
darnica. Tamo najviše volim slado-
led. Ljudi su ljubazni, marljivi te
spremni pomoći. Moje selo ima umi-
rujuća mjesta poput šuma i livada.
Osjećam se sigurno i sretno zato što
je to moj rodni kraj.
Ja bih drugima poručila:
U rodnom kraju srce ti uvijek ostaje,
a kod kuće je najljepše.
Magdalena Jelenčić, 2. razred
Moje mjesto—ČAČINCI Moji Ĉaĉinci
Ţivim u slavonskom selu po imenu Čačinci. Iako Ča-
činci zauzimaju samo komadić Hrvatske, zasigurno prido-
nose ljepotama naše Domovine. Ponekad mislim da nema-
mo dovoljno mogućnosti i da zaostajemo za ostalim dije-
lovima Hrvatske, ali uvijek moţemo naći nešto za sebe i
gdje moţemo provoditi slobodno vrijeme s prijateljima.
U Čačincima imamo nekoliko ugostiteljskih objekata,
športskih igrališta, trgovina, pekara, dvije banke, poštu,
ljekarnu, dom zdravlja… Za prvu ruku dovoljno, ali ako
ţelimo nešto više, moramo se uputiti u neko veće mjesto,
no uvijek se vraćamo s osmjehom kući jer je kod kuće
najljepše. A Čačinci su moj dom. U našoj je općini nedavno otvoren Turistički ured koji našim posjetitelji-
ma predstavlja našu turističku ponudu. Jedan od zasigurno najznačajnijih turističkih značajki je Park priro-
de Papuk s Park šumom Jankovac koja privlači posjetitelje iz različitih dijelova Lijepe Naše. Naš doprinos
kulturi predstavlja KUD ''Čačinci''. Naše selo krasi i crkva Presvetog Trojstva koja svojim ţupnim radom
pridonosi razvoju Čačinaca. Za one nešto starije otvoren je Dom kulture u kojemu se organiziraju razne pri-
redbe. Naša općina ima dugogodišnju povijest, počevši od davnih vremena pa sve do današnjih dana jer mi
gradimo našu novu povijest.
U općini Čačinci ima oko 3000 stanovnika koji su otvoreni prema svima. U Čačincima čuvamo tradiciju
i njene vrijednosti u ţelji da se novim naraštajima prenese ta vrijednost ţivota u slavonskom selu.
Mirta Peček, 8.a Moje selo
Kad sam bila ja još jako mala,
da sam Čačinčanka, nisam ni znala.
Saznala sam to tek u vrtiću,
pričale nam tete tu prelijepu priču.
Vaše selo Čačinci se zovu
i tu ćete provesti cijelu mladost svoju.
Sad kad idem već u razred peti
i sama mogu sve vidjeti.
Ima školu i novu dvoranu,
kad je fešta mnogi ljudi stanu.
Dva su trga od dva velikana:
Kuharića i Franje TuĎmana.
Divne ljude i još puno toga,
ţupnu crkvu Trojstva Presvetoga.
Puno sela ima na ovom planetu,
al' je moje najljepše na svijetu.
Ana Bari, 5.a
31
16. travnja proslavili smo Dan općine Ĉaĉinci.
Povodom tog dana u našoj je
školi postavljena izloţba slika
“ Ĉaĉinaĉke obitelji kroz vri-
jeme” koju su mogli pogledati
svi učenici, roditelji i mještani.
Na radost svih učenika taj dan nije bilo nastave, ali smo svejedno svi
došli u školu i sudjelovali u brojnim aktivnostima.
Na školskom igralištu odrţan je
turnir u nogometu. Sudjelovali
su učenici od 5. do 8. razreda.
Pobjedu su odnijeli najstariji i
najiskusniji, učenici 8. razreda.
Moje mjesto
Kada sam bila na natjecanju u svome malome mjestu zvanom Čačinci, svi natjecatelji bili su pozva-
ni u turističku zajednicu kako bi pogledali prezentaciju o prirodnim bogatstvima i ljepotama Čačinaca.
Do tada nisam znala da moje mjesto ima svoju turističku zajednicu, nisam se mogla sjetiti nijedne
posebnosti koju bi ovo selo imalo. No kada je prezentacija počela, odmah sam promijenila mišljenje. Slike
su prikazivale turistički i kulturni biser Čačinaca – Jankovac. Sjetila sam se kako sam tamo provela neke od
najljepših obiteljskih trenutaka planinareći po obroncima Papuka ili samo uţivajući uz ţuborenje potoka
sjedeći uz odmorište. Kasnije su slike prikazivale ribnjak koji se nalazi na izlazu iz moga mjesta. Prije dvije
godine ribnjak je preureĎen, doneseni su stolovi i klupe te je posaĎeno cvijeće. Stvorena je stvarno „oaza
mira―. Nakon toga slijedile su zanimljive činjenice o Čačincima. Na primjer, Čačinci su meĎu prvim selima
koja su dobila električnu energiju.
Svakim sam trenutkom bila sve ponosnija na svoje rodno mjesto.
Anamaria Hat, 7. a
32
Jeziĉe Hrvata
Naš jezik, naša radost,
hrvatskim riječima ispunjena mladost.
Jezik, s njim se raĎaš,
u tebi postoji i dok sanjaš.
Oţujak, mjesec njegov,
spomen na povijest,
ljubav i vjernost
koju mu daje narod njegov!
Narječja tri ima,
ljudi govore njima.
Svi smo jedno,
jer naš je jezik nešto vrijedno!
Mirta Peček, 8.a
Hrvatski jezik
Hrvatski je jezik
naše malo blago,
što ge više učiš
to ti više drago.
Otvornici, zatvornici,
padeţi i imenice,
puna glava nekih spisa…
Samo ne znam više
tiska li se opet nova knjiga pravopisa.
I sad kad začuh „pjesmica―,
odsjekoše mi se noge.
Zašto, al’ zašto baš uvijek
uz taj naš jezik idu
učiteljice stroge?
Filip Falat 8.b
Hrvatska– 28. EU ĉlanica
Povodom ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju 1. srpnja 2013. napravili smo trodimenzionalni
plakat pod nazivom 'Hrvatska – 28. članica EU'. Hrvatska će popuniti prostor nadnacionalne zajednice –
Europsku uniju s ciljem ujedinjenja svih europskih nezavisnih drţava. U Europskoj uniji treba vladati tole-
rancija bez postojeće ideje o nacionalizmu ili rasizmu, svi narodi trebaju biti ujedinjeni u različitosti i pošti-
vati svaku etničku ili religijsku raznolikost. Plakat prikazuje kartu Europe sa svim njenim članicama i drţa-
ve obojene različitim bojama po vremenu pristupanja EU. Svaka svjetska drţava pa tako i europska ima
sportska dostignuća pa za svaku drţavu imamo najistaknutijeg sportaša u odreĎenoj sportskoj disciplini. Na
prostoru geografskog po-
loţaja drţave članice EU
umetnuta je zastavica koja
doslovno iskače iz osebuj-
ne karte Europe. Plakat
sadrţi 27 malih trodimen-
zionalnih zastava i napo-
kon slobodno izrecivom
28. zastavicom Hrvatske.
Svaki sportaš koji preds-
tavlja svoju jedinstvenu
drţavu razlikuje se kao i
svaki čovjek i pokreće
jednu veliku ideju bez
rasizma i ujedinjenu u
različitosti što je glavni
moralni cilj Europske uni-
je.
Daniel Vidaković, 7.a
Z a b a v l j a m o s e i u č i m o … .
33
DAN ZAMIJENJENIH ULOGA
Kao i proteklih godina krajem svibnja u našoj školi odrţan je Dan zamijenjenih uloga.
Neobičan dan kada učenici postaju učitelji, ravnatelji, pedagozi, tajnici, domari, kuhari, a svi odrasli postaju
učenici.
Petra Ţuparić u ulozi tajnice Ana Pleić i Martina Makovec u ulozi odgojiteljica
Katarina Novoselac u ulozi nastavnice biologije Marko Matijašec u ulozi domara
SAT POVIJESTI U PRIRODI
Budući da se u 8. razredu iz povijesti uči o Domovinskom ratu, organiziran nam je sat povi-
jesti u prirodi u Humljanima. Osmi razredi otišli su autobusom u Humljane kako bi čuli
nešto o napadnutim policajcima koji su za vrijeme rata vršili ophodnju. Nastavnik povijesti
Vjekoslav Palatinuš ispričao nam je zanimljivu, ali tuţnu priču o tome kako su jednog poli-
cajca ubili, a ostale ranili. Pozorno smo slušali nakon molitve i minute šutnje krenuli natrag u
autobus pa u Čačince. Naučili smo kako ne trebamo osuĎivati, ali niti zaboraviti.
Lana Biondić, 8. b
Azra
Bilo je rano proljetno jutro, još malo hladno
za proljeće. Pred ulaznim vratima našlo se
nešto smeĎe i maleno te se treslo od hladno-
će i straha. Bio je to mali psić ostavljen pred našim
vratima. Kada sam se probudila i ugledala ga, odmah
mi se svidio. Budući da smo već imali psa, nije nam
trebao drugi. Moja baka i djed nisu imali psa te smo
to malo smeĎe štene odnijeli kod njih. Oni su ga naz-
vali Azra i bili su veoma veseli.
Sara Čolić, 3. razred
34
Krapina,
Trakošćan,
Varaţdin
Petak, 10. svibnja.
Konačno je došao i
taj dan kojeg sam
dugo čekala. Jutro,
sedam sati, autobus
polazi s učenicima
petih i šestih razre-
da naše škole.
Put nas vodi u naše
prelijepo Hrvatsko
zagorje. Prvo mjesto
koje smo posjetili bio je
Muzej evolucije. Svima nam se jako svidjelo jer takvo što nitko od nas djece do sada u ţivotu nije vidio.
Nakon toga pošli smo, po mojem mišljenu, na najbolje mjesto ovog putovanja, a to je bio ručak u restoranu
u Trakošćanu, koji se nalazi u podnoţju prekrasnog dvorca Trakošćan, kojeg smo kasnije detaljno i obišli.
Iskreno rečeno, taj dvorac mi se jako svidio. Poslije Trakošćana krenuli smo put Varaţdina, starog barok-
nog grada. Tamo smo vidjeli po mnogima najljepše groblje u Europi. Kasnije smo otišli u razgledavanje
grada, ali naţalost u tome nas je omela kiša. No, sve u svemu na kraju svi smo bili zadovoljni viĎenim.
Kasno poslijepodne krenuli smo kući. Cijelim putem našim autobusom orila se pjesma veselih i zadovoljnih
izletnika.
Ana Bari, 5.a
Zagreb
Kao i generacije prije nas svoj
zadnji, zajednički izlet proveli
smo u Zagrebu.
Krenuli smo oko šest sati ujut-
ro, a oko devet smo se vratili
kući. S malim zakašnjenjem
prva lokacija koju smo posje-
tili bio je Hrvatski sabor. U
saboru smo imali vodiča koji
nam je pokazivao i objašnja-
vao tijela i funkcioniranje Sa-
bora. Zatim smo posjetili Teh-
nički muzej. Tamo smo tako-
Ďer imali vodiča koji nas je
vodio kroz muzej i rudnik. Pos-
jetili smo i Zvjezdarnicu u kojoj
smo slušali o zvijezdama, planetima i ostalim nebeskim tijelima. Po mom mišljenju najzanimljivije mjesto
koje smo posjetili bila je RTL televizija. Upoznali smo voditeljicu Exclusiva, Editu Misirić, Dorijana Klari-
ća i još neke poznate ljude s televizije. Nakon toga otišli smo na ručak u Arenu centar gdje smo imali i slo-
bodno vrijeme.
Ovo je bio najbolji izlet jer nam je ujedno i zadnji zajednički.
35
Vukovar, Osijek Učenici prvog i drugog razreda posjetili su Vukovar gdje su obiš-
li Vukovarsku bolnicu, Vojarnu 124 vukovarske brigade, Franje-
vački samostan, kriţ na ušću Vuke i Dunava. Nakon razgleda
Vukovara uputili su se za Osijek gdje su ručali, posjetili ZOO,
šetali gradom te se na kraju zasladili sladoledom u slastičarnici
Petar Pan.
Zagreb Dana 20. 5. 2013. učenici trećeg te četvrtog a i b razreda
sa svojim učiteljicama posjetili su našu metropolu i nje-
zine znamenitosti. Na Trgu svetog Marka vidjeli su isto-
imenu crkvu te Banske dvore gdje je sjedište Vlade Re-
publike Hrvatske. Posjetili su Hrvatski sabor i sjedili u
Sabornici u kojoj se odrţavaju sjednice. Prošli su pokraj
spomenika banu Josipu Jelačiću, vozili se uspinjačom
koja spaja Gornji i Donji grad i obišli veličanstvenu
Zagrebačku katedralu.U zgradi Hrvatske radiotelevizije
obišli su prostorije u kojima su snimani show„Ples sa
zvijezdama―, kvizovi: „1 protiv 100― i sl. Umorili su se
hodajući nepreglednim hodnicima pa im je dobro došla
okrijepa ručkom i pićem u HRT-ovu restoranu. Zatim je
slijedio odmor u Cinestaru uz ludo zabavan 3D animirani film The Croods koji govori o avanturama prve obitelji.
Šećer na kraju bio je obilazak Zoološkog vrta i razgledavanje mnogobrojnih ţivotinja. Na putu kući igrali su kviz
znanja o Zagrebu i prepričavali brojne doţivljaje.
Vodice Učenici 7. a i 7. b razreda u pratnji s razrednicama krenuli su 17. lipnja 2013. u ranim jutarnjim
satima na višednevnu ekskurziju.
Cilj ekskurzije bio je upoznavanje povijesnih, kulturnih i prirodnih znamenitosti Hrvatske, točnije
srednjeg Jadrana. Tijekom pet dana posjetili
su grad Zadar, Aquarium i Muzej pomorske
tradicije u Vodicama. TakoĎer, razgledali su
Split, Trogir i Šibenik te posjetili Nacionalni
park Krku, a svaki je dan slijedilo i slobodno
vrijeme za kupanje i odmor. Peti su dan napu-
stili hotel nakon ručka te u povratku posjetili
Memorijalni centar Nikole Tesle. Kući su sti-
gli u kasnim večernjim satima.
36
Svjetsk i dan borbe prot iv pušenja
Dan koji se širom svijeta obiljeţava 31. svibnja. Pogledajte kako su taj dan obiljeţili učenici sedmih razreda.
Dan nepušenja
Bliži nam se dan koji se obilježava.
31.svibnja, Dan protiv pušenja.
Dan nepušača,
bez katrana, bez nikotina,
bez ugljičnog monoksida.
Dan bez cigareta,
bez bolesti, bez boli i tuge,
jer ovisnost uništava drage nam ljude!
Samantha Barać, 7.b
Stop pušenju
Svi jako dobro znamo da pušenje škodi,
Al' isto tako i da je u modi.
Jedan dim sada, jedan za sat-dva,
ProĎe mjesec i strastveni sam pušač ja.
Nokti mi se ţute, u prsima me peče,
Kako da sada ostavim to smeće?
Nervoza je sve veća, organizam traţi dima,
U kratkom trenutku zamjerim se svima.
Izlaz iz tog pakla grčevito traţim,
Al' nikako ţelju za cigaretom da ublaţim.
Ma neka one budu sto puta u modi,
Molim Te, Boţe, tog poroka me oslobodi.
Manuel Končevski, 7.b
Cigareta nije spas
Kad si u problemu i spasa ti nema,
ne poseži za cigaretom jer ti ona još veće problema sprema.
Ovisnost ti stvara, zdravlje ti razara,
gura te u još problema, tada spasa nema.
Ima jedna tajna,
cigareta nije sjajna. Život bez nje ljepše prođe
i starost nam zdrava dođe.
Misliš da si faca, misliš da si fora,
a ne shvaćaš. Život s cigaretom,
noćna ti je mora! Josipa Jambrešić, 7.b
37
Pušaĉ
Jedan čovjek bez cigareta nije mogao
I sav je svoj novac
Na njih trošio.
Svi su ga već po tome poznavali,
Svi su mu uzalud govorili:
"Ostavi se cigareta, one su zlo!
Ostat ćeš bez zdravlja, zar ti treba to?"
Nikad nikoga nije slušao, uvijek je svojim putem
išao.
Sve dok jednog dana nije osjetio
Da se njegovo stanje pogoršalo!
Ţuti zubi, ţuti nokti, grozan kašalj...
Ti uţasni simptomi!
Tada se osvijestio i sam sebi rekao:
"Dosta je bilo ovoga, odričem se pušenja i cigareta,
Biti mlad i bolestan prava je šteta!"
Ines Milak, 7.b
Mali folklor
Mali zbor
38
To sam ja!
Šetam, šetam i odjednom hop. Propadnem pored mora u
dubinu, dubine. Pogledam oko sebe plivam kao riba, ri-
bica. Ja sam u dvorcu mame kraljice – ribe. Sve je puno
mjehurića, kamenĉića, a ja sam zlatna ribica, lijepa kao
moja mama! Svi mi se dive dok plešem po dubinama mo-
ra. Gledam i vidim svjetlo. Što je to? Zanima me, ţelim
to vidjeti! Plivam sve brţe i brţe, osjetim snaţnu toplinu.
Evo me opet šetam pored mora, jedem veliki sladoled.
Od radosti pjevam, plešem la, la, la…
Eto to sam ja!
Katarina Vengust, 3. razred
Kristina Sabo (1.r.), Tin i Jan Navratil (2. r.) učenici su područne škole u Humljanima.
I ove godine bili smo vrijedni… pisali smo, čitali, računali, slikali, pjevali, plesali, učili kroz igru i u pri-
rodi…
Bilo je i tuge i sreće…, ali nismo se dali
i priveli smo i kraju ovu nastavnu godi-
nu
Obiljeţili smo: Hrvatski olimpijski dan,
Dječji tjedan, Dane kruha i zahvalnosti
za plodove zemlje, Sv. Nikolu, Boţić i
Novu godinu prigodnom priredbom u
matičnoj školi ( u sauradnji s učiteljicom
i učenicima matične škole), Poklade,
Valentinovo, Uskrs, Dane voda, Dan
planeta Zemlje, Majčin dan i MeĎunaro-
dni dan obitelji te kraj nastavne godine
(sudjelovanje na priredbi u sauradnji s
učenicima i učiteljicom 2. r. matične
škole)
Učiteljica: Suzana Lekić
Morski svijet 4. b razreda
39
Svečanim programom obiljeţili smo Dan škole
MOJA ŠKOLA
Završavam peti razred, Da ti vidiš
a i tri ću još. onda tog veselja
Sve u našoj školi cijela škola bruji
Antun Gustav Matoš. ko košnica pčela.
Mi svi Ďaci Ne idu u nju
ponosni smo time, samo Čačinčani
što nam škola nosi već tu idu
baš njegovo ime. i okolni seljani.
A mi Ďaci! Rajnopoljci, Brezovljanci,
Eh, ima nas svakakvih Paušinčani, Vojlovčani,
dobrih, manje dobrih, Humljančani i
ali i odličnih. Bukvičani.
Bili bismo Još nam jedna
mi moţda i bolji godinica proĎe,
da su nastavnici osmi ode,
malo manje strogi. a prvi razred doĎe.
Al’ kad ne bi Sve prolazi
takvi bili i vječno ne traje,
cijelu školu samo naša škola
mi bi rasturili. zauvijek ostaje.
Kada zvonce I neka bude
označi kraj sata, kao na početku
a nastavnici iziĎu A. G. Matoša Čačinci
kroz vrata. Najbolja na svijetu!
Ana Bari, 5.a
Ravnateljica nagraĎuje najbolje učenike.
40
Bliţi se kraj školske godine i osmaši se muče s odlukom za daljnje školovanje. Zanimalo nas je kako razmi-
šljaju, koji su im planovi, koja pitanja ih najviše muče te smo proveli malu anonimnu anketu. U anketi je
sudjelovalo 35 učenika osmih razreda.
1. Koju školu bi ţeljeli upisati?
- Najpopularnije srednje škole su : Turističko– hotelijerska, komercijalna, zatim gimnazija, medicin-
ska i kuharska, a nešto manje ih se odlučilo za mehatroniku, elektrotehničku i frizersku.
2. Imaju li prijatelji utjecaj na vaš odabir srednje škole?
- Samo je troje učenika na ovo pitanje odgovorilo pozitivno, dok na većinu osmaša prijatelji nemaju
utjecaj kod odabira škole.
3. Savjetuju li vas roditelji u odabiru srednje škole?
- Od 35 ispitanih učenika, njih 30 je odgovorilo da ih roditelji savjetuju u odbiru škole.
4. Koji su još razlozi koji mogu utjecati na vaš odabir srednje škole?
- Najčešći razlozi koje su osmaši naveli su: ljubav, dobra plaća, posao te zabava, odlazak od kuće….
5. Je li blizina srednje škole vaţan kriterij kod upisa?
- Većina učenika odgovorila je da im blizina škole nije vaţna.
6. Ţelite li nakon srednje škole nastaviti školovanje ili odmah potraţiti posao?
- Polovica ispitanih učenika ţeli nastaviti školovanje, dok će ostali nakon srednje traţiti posao.
7. U kojem bi od navedenih gradova najradije upisali srednju školu?
- Od gradova koje smo naveli u anketi (Osijek, Orahovica, Našice, Virovitica, Slatina), najviše
učenika zaokruţilo je Osijek.
8. Što mislite o Ċaĉkim domovima?
- Mišljenja o ovome pitanju različita su, jedan dio učenika misli da su dobri i voljeli bi biti smješteni
u domu, dok bi drugi radije putovali od kuće.
Lana Biondić i Ana Pleić, 8.b
FO- RUM KAZALIŠTE
Učiteljica Tamara Ivić i učenici 7. a razreda ( Marin Bašek,
Daniel Vidaković, Lea Pleša, Anamaria Hat, Ivan Vukušić)
U sklopu projekta „Budi neovisan“ – prevencija ovis-nosti kod djece i mladih, ravnateljica Kristina Krmpotić i učiteljica Tamara Ivić
odrţale su radionicu forum-kazališta s učenicima 7.a raz-
reda.
Cilj je bio poticati donošenje ispravnih odluka i izbjega-
vanje ili mijenjanje loših navika učenika.
6 učenika se potrudilo glumeći u negativnoj verziji forum
-priče u kojoj uspijevaju nagovoriti prijatelje da im se
pridruţe u konzumiranju alkohola i cigareta.
Još se više iskazao ostatak razreda koji je imao zadatak
glumom preoblikovati priču da dobije poţeljan ishod u
kojoj nagovarani odbijaju loše poroke ili povedu „loše
društvo― na pravi put.
Na kraju su učenici zaključili da je važno ostati svoj
kada smo u pravu i ne treba popustiti lošim utjecaji-
ma vršnjaka.
41
Pjesma o mom razredu
Ravnateljica je čest gost u razredu
gdje uvijek nešto šteka ili ―fali‖,
a nastavnicima smo u oči pali.
Lana je predsjednica naša,
Vrhovski se kao luĎak često ponaša.
Kata u našem razredu je tata–mata
jer se s dečkima po školi hvata.
Čavića u školi često nema,
a s Denijem i Falatom uvijek problema.
Marina i Matea jako su prisne,
a Ana od smijeha često vrisne.
Petra i Martina prijateljice su prave,
a Heć nije ponosan izgledom svoje glave.
Marko u našem razredu je nogometaš,
dok je Jukić blagajnik naš.
Dino je počeo strane pjesme slušati
i nama ih pod odmorima puštati.
I na kraju, što više reći nego
ili se ljutite ili se smijte
ili idite pa pijte!!!
Stipe Čavić, 8.b
Prvi red: Matea Vojković, Marina Far-
kaš, Petra Župarić, Martina Makovec,
Katarina Novoselac
Drugi red: razrednik Siniša Milosav-
ljević, Ivan Jukić, Marko Matijašec,
Deni Kolačko, Lana Biondić, Matej
Hečimović, Ana Pleić
Treći red: Filip Falat, Daniel Šumski,
Dino Bušljeta i Ivan Vrhovski
Na slici nedostaje Stipe Čavić
N a p u š t a n a s j o š j e d n a
g e n e r a c i j a o s m a š a .
U p o z n a j m o i h !
Prvi red: Josipa Bucifal, Martina Jukić,
Monika Bušljeta, razrednica Sanja Cingel,
Sanela Ognjenović, Spomenka Ognjenović
Drugi red: Filip Salopek, Antun Zebec,
Monika Navratil, Ivan Bušljeta, Matea Mi-
lovac, Mirta Peček, Dragana Margetić,
Meri Pielić
Treći red: Tomislav Tir, Luka Čorda, To-
mislav Jergović, David Morović i Josip
Som
Na slici nedostaje Antonela Jusup
42
2012./2013. školske godine u
prvi razred upisano je 23 učeni-
ka, od toga 14 dječaka i 9 dje-
vojčica.
Upisom u prvi razred onu poznatu pjesmicu „ Mi
smo djeca vesela, rado bi se igrala, al´ ne znamo
što…―, ubrzo je zamijenio rad, učenje i dr.
Ali zato što smo bili vrijedni i marljivi naučili
smo čitati, pisati, zbrajati i oduzimati do 20, a
učimo i kako postati odgovoran Ďak, dobar prija-
telj i još štošta drugo što će nam pomoći da posta-
nemo veliki, pametni i pošteni ljudi.
No, u školi nismo samo učili, malo smo se i za-
bavljali i to kroz igru, pjevanje ali i druţenje na
izletima i ekskurziji.
Tako smo već ove godine obiljeţili Dječji tjedan
odlaskom u Osijek i to u Cinestar i kazalište, Hr-
vatski olimpijski dan, Dane kruha, dočekali smo
svetog Nikolu, a neki od nas sudjelovali su i na
boţićnoj priredbi. Šetali smo do čačinačkih rib-
njaka gdje smo nastavom u prirodi pozdravili pro-
ljeće, bili smo na jednodnevnom izletu u Vukova-
ru te u ZOO vrtu u Osijeku, a pripremamo se
pozdraviti i naše nasljednike, buduće učenike
prvog razreda kratkom priredbom krajem ljeta, tj.
početkom nove školske godine.
Eto, to bi bilo to od nas prvašića, moţda smo neš-
to i zaboravili jer puno je
toga bilo ( tko bi to sve
popamtio već u prvom
razredu), najbitnije je
da smo se svi dobro
zabavili, a vas dragi
čitatelji pozdravljamo
do neke sljedeće pri-
like.
Pozdravljamo vas
stihovima pjesme
„Nema više rada,
nema više škole,
ljeto je stiglo mi ide-
mo na more !―
Učiteljica Danijela
Lokner
MI SMO ĐACI PRVACI
Matko Barukčić, Helena Bolješić, Fran-
česka Brajnović, Teo Bušljeta, Paulina
Farkaš, Luka Jerbić, Luka Kapraljević,
Niko Koprivica, Dunja Viktorija Krolo,
Anita Krsnik, Luka Lazar, Klaudio Lokner,
Lana Morović, Kristijan Ognjenović, Ro-
mano Ognjenović, Noa Pleša, Kristina
Sabo, Marta Takač, Lorena Ugarković,
Gabrijel Vengust, Luka Vukovski, Vanessa
Vukušić, Frane Zubak, Borna Župan
I dok jedna generacija napušta našu školu, nove generacije dolaze. To su naši
prvašići. Upoznajmo i njih i pogledajmo kako je protekla njihova prva godina
u školskim klupama.
43
Š K O L S K I B I S E R I :
Učitelj: Kako dišu biljke?
Učenik: Škrgama
Učiteljica: Nabroji neka vjerska središta nizinske Hr-
vatske.
Učenik: MeĎugorje
Učitelj: Tko je vodio seljačku bunu?
Učenik: Papa Ivan Pavao II.
Učitelj: Napiši simbol sumpora.
Učenik napiše Es.
Učiteljica: Navedi jednu euroazijsku drţavu.
Učenik: Hrvatska
Učitelj: Koji je najveći školjkaš u Jadranskom moru?
Učenik: perika…
Učitelj: Što je zrakasta simetrija?
Učenik: Simetrala ispunjena zrakom..
Učitelj: Što nam treba da počinimo teški grijeh?
Učenik: puška…
Učitelj: Navedi primjer neke otopine.
Učenik: Cedevita
Učiteljica: Jesi naučio pjesmicu?
Učenik: A, ne ide mi gramatika.
Učiteljica prozove učenika pred ploču i kaţe mu da na-
piše ―NAOČALE‖
Učenik sav izmučen razmišljanjem napiše ―NAČALE‖
Učitelj: Kakva voda izlazi iz slavine?
Učenik: Pa…. mineralna
( učenik recitira pjesmicu autora Čan Tiju Lin: List pro-
ljetne vrbe)
Učenik: Čan Tiju List
Učiteljica: Tamara, doĎi sjedni u prvu klupu.
Elena: Elena!
Nastavnica: Molim?
Elena: Zovem se Elena.
Nastavnica: Znam ja kako se ti zoveš. Govorim Tamari.
NARODNE ZAGONETKE
Četiri brata putem trče,
jedan drugoga ne mogu stići.
kotači
Imam igle, ne znam šiti,
tko će mene pogoditi? jeţ
Crno ruho ima, repom rado klima,
u gaju skakuta, frula mu je ţuta.
kos
Što bez nogu bjeţi, a bez ruku grabi?
riba
Po vodi plovi, po suhom hodi,
iz kuće se ne izvlači.
kornjača
Bijela njiva,
crno sjeme,
mudra glava njivu sije.
knjiga
Nives Maričić, 6.a Marija Zubčić, 6.a
Matej Zuanović, 6.a
44