Upload
dian
View
86
Download
4
Embed Size (px)
DESCRIPTION
KEHALISE KASVATUSE VAHENDID JA MEETODID. Marion Piisang, MA TLÜ Terviseteaduste ja Spordi Instituut. Mõiste “kehalise kasvatuse vahendid”. - PowerPoint PPT Presentation
Citation preview
KEHALISE KASVATUSE VAHENDID JA
MEETODID
Marion Piisang, MATLÜ Terviseteaduste ja Spordi
Instituut
Mõiste “kehalise kasvatuse vahendid”
Kehalise kasvatuse vahendid – tegevused ja abinõud, mida kasutatakse kehalise kasvatuse eesmärgi saavutamiseks
Kehalise kasvatuse vahenditeks on kehalised harjutused (= kehalise kasvatuse
põhivahend); hügieenitegurid; looduse tervistavad mõjud
Hügieenitegurid kehalises kasvatuses
Hügieeninõuete täitmine – tervise säilitamise eeldus
Isikliku hügieeni nõuete järgimine - sportimisel spetsiaalse riietuse kasutamine, pesemine kehaliste harjutuste sooritamise järgselt jne
Ühiskondliku hügieeni nõuete (puudutavad tööd,
olmet, ümbritsevat keskkonda jne) järgimine - sportimispaikade hügieenilisuse (puhtus, õhutatus, piisav valgustus jne) tagamine
Looduse tervistavad jõud
Looduse tervistavad jõud – vahend inimese tervise tugevdamiseks ja tema töövõime tõstmiseks
Karastamine – õhu-, vee- ja päikese- protseduuride kasutamine organismi adaptatsioonimehhanismide treenimiseks
Eesti oludes on peamiseks karastamise-vahendiks õhk (= rohke väljas viibimine)
Liikumine looduses
Spordipedagoogika seisukoht: liikumisümbrus võimaldab kujundada suhteid
loodusega
Kaasaja probleem: võõrandumine loodusest on muutnud inimese suhtumist ümbritsevasse keskkonda
Kaasajal on noorte inimeste liikumisharrastus küllalt vähe seotud loodusliku ümbrusega
Halb perspektiiv:kasvavad üles inimesed, kes ei tunne ega väärtusta
loodust
Liikumisümbrus
Inimene saab liikuda/ sportida
tõelises looduslikus ümbruses (nn puutumatu loodus)
kujundatud looduslikus ümbruses (tervise-rajad, staadionid, välisujulad jne)
tehiskeskkonnas (sisehallid, siseujulad jms)
Kehalised harjutused kehalise kasvatuse vahendina
Kehalised harjutused kujutavad endast liigutuste ja/või liikumise teadlikku sooritamist sportliku tegevuse/ kehalise kasvatuse eesmärkide saavutamiseks
Kehalised harjutused on kehalise kasvatuse ja sporditreeningu põhiliseks vahendiks
Kehaliste harjutuste õpetamine – liigutusvilumuse kujundamine
Liigutusvilumuse kujundamine toimub tegevuse/ harjutuse paljukordse kordamise teel
Liigutusvilumuse kujunemisele kaasneb vastavate kehaliste võimete ja tahteomaduste areng; parem kehalise võimekuse tase soodustab liigutusvilumuse kujundamist
Liigutusvilumuse kujunemise kiirus oleneb tegevuse / harjutuse raskusest, mõju avaldavad ka õpilaste ealised ja individuaalsed iseärasused
ning pedagoogi meisterlikkus
Liigutusvilumuse kujunemine
Ajutisi tagasilangusi liigutusvilumuse kujunemises võivad põhjustada
pikaajaline treeningpaus (eelnevalt kujunenud reflektoorsed seosed kustuvad);
subjektiivsed põhjused (väsimus, kartus jms);
objektiivsed põhjused (halb varustus, halb ilm jne);
vajadus ümber õppida vääralt omandatud
tehnika
Meetodi mõiste
Sporditreeningu meetodite all mõistetakse treeneri ja sportlase töö viise, mille abil omandatakse teadmisi, oskusi ja vilumusi, arendatakse vajalikke võimeid (Loko 1996: 68)
Metoodika – mingi tegevuse edukat omandamist tagav erinevate vahendite, meetodite ja tegevuse korraldamise vormide kogum
Kehalise kasvatuse meetodid(alus: Isop 1992)
Eesmärk Õppemeetodid
Kehaliste harjutuste
tutvustamine
Sõnalised meetodid (seletus, jutustus, vestlus, loeng jms); näitlikud meetodid (harjutuse demonstratsioon jm)
Kehaliste harjutuste õppimine
Osa- ja tervikmeetod; vigade ennetamise ja parandamise meetodid; abistamise meetodid;
kordusmeetod; kontrollimeetodid
Kehaliste harjutuste kinnistamine,
kehaliste võimete arendamine
Kordusmeetod, ühtlusmeetod, vaheldusmeetod; mängumeetod; võistlusmeetod; kontrollimeetodid
Sõnalised meetodid
Seletus (instrueerimine) Tegevuse (tehnika vms) täpne selgitamine
NB! Seletus olgu oskussõnaline, konkreetne, hästi kuuldav; rõhutada tuleb olulist
Saatev selgitusTegevust saatvad (olulisi momente rõhutavad)
lakoonilised kommentaarid. Saatelugemine – võimlemisharjutuste sooritust saatev rütmi lugemine
Sõnalised meetodid
Korraldused (juhised) ja käsklusedKäsklus – kindla sõnastusega; korraldus – vaba
sõnastusegaNB! Vältida me-vormis korraldusi
Sõnalised aruandedÕpilase poolt antav informatsioon oma tegevuse
kohta – pedagoog saab (vajalikku) teavet treeningu käigu kohta, õpilasel areneb enesejälgimise oskus
NB! Vältida lobisemist !
Sõnalised meetodid
JutustusJutustust võib kasutada laiema ettekujutuse loomiseks
õpitavast harjutusest/ tegevusest; seda tuleks kasutada väljaspool praktilisi kehalise kasvatuse tunde
VestlusAktiivne õppemeetod, mis võimaldab kiirest õppijate teadmisi
ja ootusi selgitada, nende hoiakuid ja arusaamu korrigeerida. Teadmiste edastamise meetodina jääb vestlus alla loengule (isegi keskpärasele!)
LoengAkadeemilise õppe meetod, mis võimaldab teadmisi edastada
paljudele inimestele korraga
Näitlikud meetodid
TEGEVUSE VAHETU DEMONSTREERIMINE
Harjutuse ettenäitamineNB! Demonstratsioon peab looma harjutusest/ tegevusest õige ettekujutuse! Harjutus näidatakse ette tervikuna, õiges tempos
Näitlike vahendite demonstreerimine
NB! Kasutada edasijõudnutega; näidata olulist …
Harjutuste ettenäitamine
Harjutuste ettenäitamine
Näitlikud meetodid
LIIGUTUSTE TUNNETAMISE MEETODID
Orientiiride kasutamineEsemeliste või sümboolsete orientiiridega võib
tähistada liigutuste suunda, amplituudi, trajektoori, pingutuse momenti jms
Liidri kasutaminePartneri, liikuva objekti vms kasutamine tegevuse
stimuleerimiseks
Liigutuste tehnika õpetamise meetodid
Tervikmeetod
Tegevuste õppimist tervikuna kasutatakse harjutuste puhul, mida pole võimalik osadeks jagada
NB! Õppimist lihtsustab → keskendumine tegevuse/ harjutuse konkreetse-
tele osadele (nn tervik - osa - tervikmeetod); → tegevuse sooritamine kergendatud tingimustes
või aeglasemas tempos
Liigutuste tehnika õpetamise meetodid
OsameetodHarjutuskombinatsioone ja pikki või paljudest
erinevatest (keerulistest) osadest/ elementidest koosnevaid harjutusi õpitakse osade kaupa
NB! Tagada harjutuse kõigi osade võrdselt kindel omandamine
Osameetodi kasutamise võimalused: Osa- tervikmeetod Progresseeruv osameetod; kordav osameetod
Ühtlusmeetod
Ühtlusmeetod – konstantse iseloomu ja intensiivsusega tegevuse sooritamine suhteliselt pikka aega; kasutatakse aeroobvastupidavuse arendamiseks
Vaheldusmeetod
Vaheldusmeetod – tegevuse kestev ( puhke-pausideta ) sooritamine vahelduva intensiivsuse või iseloomuga pikka aega
Kordusmeetod
Kordusmeetod – ühe ja sama tegevuse mitmekordne kordamine vahelduvalt puhkepausidega, mis tagavad organismi valmisoleku järgmiseks
pingutuseks
Võistlusmeetod
Võistlusmeetod – treeningprotsessi efektiivsuse tõstmiseks spetsiaalselt organiseeritud võistlustegevus
Võistlusmeetodi kasutamise eesmärk – sportlase tehnilis- taktikaliste, kehaliste ja psüühiliste võimete maksimaalse rakendamisega kutsuda sportlase organismis esile olulisi nihkeid
Võrreldes reaalse võistlusega kasutatakse võistlus-meetodi korral raskendatud või kergendatud
tingimusi
Mängumeetod
Mängumeetod – kindla eesmärgiga mänguline tegevus, mis võimaldab arendada kehalisi võimeid, lahendada ja/või kinnistada
tehnilis- taktikalisi kombinatsioone jne
Mängumeetod põhineb spordiala-spetsiifilistel liikumismängudel, mängulistel situatsioonidel jms
Mängumeetodi pluss - kõrge emotsionaalsus
Vigade vältimine ja parandamine
Vigade tekke põhjused:
ettekujutus õpitavast harjutusest on vale (halb demonstratsioon, arusaamatu seletus jms);
õpilase kehalised võimed ei vasta õpitavale tegevusele;
halvad harjutuse sooritamise tingimused: korrast ära harjutuspaik, ebasobiv varustus;
psüühiline barjäär ja/või tervislikud põhjused: julguse puudumine, haiglane olek
Vigade parandamise meetodid
KorrektiivmeetodVea kõrvaldamine toimub sõnaliselt juhendeid andes
Parandav saatelugemineKasutatakse üldarendavate võimlemisharjutuste puhul;
paranduseks kasutatavad sõnad loetakse harjutuse saatesse
EraldusmeetodKasutatakse osameetodil õpitavate harjutuste puhul; vigane
osa harjutusest eraldatakse, õpitakse ümber ja seejärel ühendatakse muu harjutusega
Vigade parandamine
VõrdlusmeetodVeast ettekujutuse loomiseks näidatakse harjutus vigaselt
ette, seejärel demonstreeritakse harjutus õigesti
NB! Vältida vea teinud õpilase halvustamist või harjutuse ettenäitamist vigasemalt kui seda tegelikult tehti
KontrastmeetodÕpilasel lastakse tegevust sooritada rõhutatult/ liialdatult
õigesti
Abistamine
Nõuded abistamisele Abistamisega ei tohi liialdada, õpetada õpilasi abi
küsima
Abistajal peab olema piisavalt jõudu, reageerimis-kiirust, liigutuskoordinatsiooni jms
Abistaja peab tundma sooritatava harjutuse tehnikat, eeskätt harjutuse osi, kus õpilane võib abi vajada
Abistaja peab tundma õpilaste individuaalseid iseärasusi ja oskama hinnata nende soorituse kulgu
Abistamise meetodid
HoidmineAbistaja on harjutuse sooritajaga pidevas kontaktis. Hoidmise
eesmärgiks harjutuse sooritamise kergendamine, kartuse kõrvaldamine
ToetamineAbistaja liigub koos harjutuse sooritajaga ning on valmis
sooritaja hetkeliseks abistamiseks (näiteks tasakaalu kaotamise korral)
JulgestamineAbistaja paikneb kohas, kus harjutuse sooritamisel õpilane
võib abi vajada; ta sekkub tegevusse vaid äärmisel vajadusel
Kontrollimeetodid
VaatlusKindla plaani alusel läbiviidav ja kindlaid
parameetreid (nt hinnatavad näitajad, hinnangu kriteeriumid jms) arvestav tegevus
KüsitlusVt. sõnalised aruanded ja vestlus
Kontrollharjutuste / -testide sooritamineKontrollharjutused ja testid võivad olla
standardiseeritud (kindla metoodika ja hinnangu-skaalaga) või spordipedagoogi enda loodud
Lugemissoovitus:
HEIN, V. (2011). Spordipedagoogika. Tartu: TÜ Kirjastus, lk 21- 44, 83- 90, 101- 120
ISOP, E. (1992). Kehaliste harjutuste õpetamise üldised alused. Tallinn: TPÜ, lk 5- 58
ISOP, E. (1990). Kehalise kasvatuse teooria üldised alused. Tallinn: TPedI, lk 38- 57
LOKO, J. (1996). Sporditeooria. Tartu: AS Atlex, lk 64- 78; 109- 115